# Euroopa Liidu L 228/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide31. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 228

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide31. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumise kohta | 1 |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosalistevahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta | 1 |
| | * | Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumiskuupäeva käsitlev teave | 1 |
| | * | Teade ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu ajutise kohaldamise kohta | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 827/2014, 23. juuli 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Leedus | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 828/2014, 30. juuli 2014, milles käsitletakse tarbijatele esitatava teabe nõudeid gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 829/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 830/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 205/2013 seoses tootevalikuga, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad), ja seoses uute eksportijatega seotud läbivaatamise avaldustega ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks | 16 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 831/2014, 30. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 832/2014, 30. juuli 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 kohaselt Ukrainast pärit teatavate teraviljade kohta avatud tariifikvootide raames esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/509/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuli 2014, euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 | 29 |
| | | 2014/510/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. juuli 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) seoses kõnealuse rakendusotsuse kohaldamisajaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5327 all)

   (
  1
  ) | 33 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumise kohta

1

*

Teave Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosalistevahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

1

*

Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumiskuupäeva käsitlev teave

1

*

Teade ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu ajutise kohaldamise kohta

2

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 827/2014, 23. juuli 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Leedus

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 828/2014, 30. juuli 2014, milles käsitletakse tarbijatele esitatava teabe nõudeid gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 829/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 830/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 205/2013 seoses tootevalikuga, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad), ja seoses uute eksportijatega seotud läbivaatamise avaldustega ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks

16

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 831/2014, 30. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 832/2014, 30. juuli 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 kohaselt Ukrainast pärit teatavate teraviljade kohta avatud tariifikvootide raames esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes

27

OTSUSED

2014/509/EL

*

Nõukogu otsus, 23. juuli 2014, euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015

29

2014/510/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. juuli 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) seoses kõnealuse rakendusotsuse kohaldamisajaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5327 all)

   (
  1
  )

Piper betle

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5327 all)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumise kohta

Pärast protokollile allakirjutamist 18. novembril 2013 teatasid Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik vastavalt 16. detsembril 2013 ja 15. juulil 2014, et nad on lõpetanud oma sisemenetlused protokolli sõlmimiseks.

Vastavalt protokolli artiklile 12 jõustub protokoll seega 15. juulil 2014.

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosalistevahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

Pärast protokollile allakirjutamist 23. detsembril 2013 teatasid Komoori Liit ja Euroopa Liit vastavalt 23. detsembril 2013 ja 14. mail 2014, et nad on lõpetanud oma sisemenetlused protokolli sõlmimiseks.

Seega jõustus protokoll 14. mail 2014 vastavalt protokolli artiklile 14.

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) jõustumiskuupäeva käsitlev teave

Pärast lepingule allakirjutamist 18. detsembril 2013 teatasid Euroopa Liit ja Seišelli Vabariik vastavalt 14. mail ja 25. juunil 2014, et nad on lõpetanud oma siseriiklikud menetlused kalandusalase partnerluslepingu protokolli sõlmimiseks (1).

Vastavalt protokolli artiklile 16 jõustus protokoll seega 25. juunil 2014.

---

(1)  Protokoll avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 4, 9.1.2014, lk 3).

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/2

---

Teade ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu ajutise kohaldamise kohta (1)

Euroopa Liit ja Fidži Vabariik on teada andnud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest, tuginedes kõnealuse lepingu artikli 76 lõikele 2. Sellest tulenevalt kohaldatakse nimetatud lepingut Euroopa Liidu ja Fidži Vabariigi vahel ajutiselt alates 28. juulist 2014.

---

(1)  ELT L 272, 16.10.2009, lk 1.

---

MÄÄRUSED

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 827/2014,

23. juuli 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Leedus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 974/98 (1) on sätestatud, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 974/98 (1) on sätestatud, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.

| (2) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Leedu liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Leedu liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 139 lõikes 1 määratletud erand.

| (3) | Vastavalt nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsusele 2014/509/EL euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 (2) vastab Leedu euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Leedu suhtes kehtestatud erand tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsusele 2014/509/EL euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 (2) vastab Leedu euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Leedu suhtes kehtestatud erand tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

| (4) | Euro kasutuselevõtmine Leedus eeldab, et Leedule laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselevõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Euro kasutuselevõtmine Leedus eeldab, et Leedule laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselevõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.

| (5) | Leedu riiklikus eurole ülemineku kavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama Leedus seaduslikuks maksevahendiks päeval, kui euro võetakse Leedus kasutusele omavääringuna. Seepärast peaks euro kasutuselevõtmise ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2015. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Leedu riiklikus eurole ülemineku kavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama Leedus seaduslikuks maksevahendiks päeval, kui euro võetakse Leedus kasutusele omavääringuna. Seepärast peaks euro kasutuselevõtmise ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2015. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 974/98 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 974/98 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse, lisades Läti ja Luksemburgi vahele järgmise rea:

| „Leedu | 1. jaanuar 2015 | 1. jaanuar 2015 | puudub”. |
| --- | --- | --- | --- |

„Leedu

1. jaanuar 2015

1. jaanuar 2015

puudub”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 29.

2

Euroopa Liidu Teataja

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 828/2014,

30. juuli 2014,

milles käsitletakse tarbijatele esitatava teabe nõudeid gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, (1) eriti selle artikli 36 lõike 3 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tsöliaakiaga inimesed kannatavad püsiva gluteenitalumatuse all. Nisu (st kõik Triticum'i liigid nagu kõva nisu, speltanisu ja turaani nisu), rukis ja oder on teraviljad, mille gluteenisisaldus on teaduslikult tõendatud. Nendes teraviljades sisalduv gluteen võib kahjustada gluteenitalumatusega inimeste tervist ja seepärast peaksid nad nende tarbimist vältima. |
| --- | --- |

(1)

Tsöliaakiaga inimesed kannatavad püsiva gluteenitalumatuse all. Nisu (st kõik Triticum'i liigid nagu kõva nisu, speltanisu ja turaani nisu), rukis ja oder on teraviljad, mille gluteenisisaldus on teaduslikult tõendatud. Nendes teraviljades sisalduv gluteen võib kahjustada gluteenitalumatusega inimeste tervist ja seepärast peaksid nad nende tarbimist vältima.

| (2) | Teave gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus peaks aitama gluteenitalumatusega inimestel tagada endale nii kodus kui ka väljaspool kodu einestades mitmekülgne toiduvalik. |
| --- | --- |

(2)

Teave gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus peaks aitama gluteenitalumatusega inimestel tagada endale nii kodus kui ka väljaspool kodu einestades mitmekülgne toiduvalik.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 41/2009 (2) on kehtestatud ühtlustatud eeskirjad tarbijaile esitatava teabe kohta, mis käsitleb gluteeni puudumist („gluteenivaba”) või vähendatud sisaldust („väga madala gluteenisisaldusega”) toidus. Selle määruse eeskirjad põhinevad teaduslikel andmetel ja nendega tagatakse, et tarbijaid ei eksitata ega aeta segadusse erineval alusel esitatud teabega gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 41/2009 (2) on kehtestatud ühtlustatud eeskirjad tarbijaile esitatava teabe kohta, mis käsitleb gluteeni puudumist („gluteenivaba”) või vähendatud sisaldust („väga madala gluteenisisaldusega”) toidus. Selle määruse eeskirjad põhinevad teaduslikel andmetel ja nendega tagatakse, et tarbijaid ei eksitata ega aeta segadusse erineval alusel esitatud teabega gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus.

| (4) | Seoses eritoiduks ette nähtud toitu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisega tunnistatakse määrus (EÜ) nr 41/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 609/2013 (3) alates 20. juulist 2016 kehtetuks. Vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 36 lõikes 2 sätestatud nõuetele tuleks tagada, et teabe esitamine pärast seda kuupäeva gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus põhineb jätkuvalt asjakohastel teaduslikel andmetel ega toimu erineval alusel, et tarbijaid mitte eksitada ega segadusse ajada. Seepärast on vaja tagada liidu ulatuses ühtsed tingimused selliste nõuete kohaldamiseks, mis käsitlevad toidukäitlejate esitatavat toidualast teavet gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus, ning need tingimused peaksid põhinema määrusel (EÜ) nr 41/2009. |
| --- | --- |

(4)

Seoses eritoiduks ette nähtud toitu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisega tunnistatakse määrus (EÜ) nr 41/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 609/2013 (3) alates 20. juulist 2016 kehtetuks. Vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 36 lõikes 2 sätestatud nõuetele tuleks tagada, et teabe esitamine pärast seda kuupäeva gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus põhineb jätkuvalt asjakohastel teaduslikel andmetel ega toimu erineval alusel, et tarbijaid mitte eksitada ega segadusse ajada. Seepärast on vaja tagada liidu ulatuses ühtsed tingimused selliste nõuete kohaldamiseks, mis käsitlevad toidukäitlejate esitatavat toidualast teavet gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus, ning need tingimused peaksid põhinema määrusel (EÜ) nr 41/2009.

| (5) | Teatavad toidud on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega. Mõni toit on valmistatud üksnes looduslikult gluteenivabadest koostisosadest. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad toidud on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega. Mõni toit on valmistatud üksnes looduslikult gluteenivabadest koostisosadest.

| (6) | Gluteeni eemaldamine gluteeni sisaldavast teraviljast on tehnilistel ja majanduslikel põhjustel väga keeruline, mistõttu on raske toota täiesti gluteenivaba toitu. Seepärast võivad paljud turulolevad toidud, mida on ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisalduse vähendamiseks spetsiaalselt töödeldud, sisaldada vähesel määral gluteenijääke. |
| --- | --- |

(6)

Gluteeni eemaldamine gluteeni sisaldavast teraviljast on tehnilistel ja majanduslikel põhjustel väga keeruline, mistõttu on raske toota täiesti gluteenivaba toitu. Seepärast võivad paljud turulolevad toidud, mida on ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisalduse vähendamiseks spetsiaalselt töödeldud, sisaldada vähesel määral gluteenijääke.

| (7) | Enamik gluteenitalumatusega inimestest võib oma tervist kahjustamata lisada oma toiduvalikusse kaera. Selles valdkonnas toimub pidev teadustöö ja uurimine. Suur probleem on see, et vilja koristamise, transpordi, ladustamise või töötlemise käigus võib kaera hulka sattuda nisu, rukist või otra. Seepärast tuleks asjakohase teabe puhul, mida toidukäitlejad esitavad kaera sisaldavate toodete kohta, võtta arvesse gluteeni võimalikku esinemist nendes toodetes. |
| --- | --- |

(7)

Enamik gluteenitalumatusega inimestest võib oma tervist kahjustamata lisada oma toiduvalikusse kaera. Selles valdkonnas toimub pidev teadustöö ja uurimine. Suur probleem on see, et vilja koristamise, transpordi, ladustamise või töötlemise käigus võib kaera hulka sattuda nisu, rukist või otra. Seepärast tuleks asjakohase teabe puhul, mida toidukäitlejad esitavad kaera sisaldavate toodete kohta, võtta arvesse gluteeni võimalikku esinemist nendes toodetes.

| (8) | Erinevad gluteenitalumatusega inimesed võivad teatavates piirides taluda erinevaid väikseid gluteenikoguseid. Et võimaldada inimestel leida turult erinevaid toite, mis vastaksid nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele, peaks olema võimalik nendes piirides valida erineva väikese gluteenisisaldusega tooteid. On siiski oluline, et kõnealused erinevad tooted oleksid korralikult märgistatud, et gluteenitalumatusega inimesed saaksid neid õigesti kasutada; selle juures on neile abiks liikmesriikides korraldatavad teavituskampaaniad. |
| --- | --- |

(8)

Erinevad gluteenitalumatusega inimesed võivad teatavates piirides taluda erinevaid väikseid gluteenikoguseid. Et võimaldada inimestel leida turult erinevaid toite, mis vastaksid nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele, peaks olema võimalik nendes piirides valida erineva väikese gluteenisisaldusega tooteid. On siiski oluline, et kõnealused erinevad tooted oleksid korralikult märgistatud, et gluteenitalumatusega inimesed saaksid neid õigesti kasutada; selle juures on neile abiks liikmesriikides korraldatavad teavituskampaaniad.

| (9) | Toidu puhul, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega, peaks olema võimalik kasutada väljendeid, mis tähistavad käesoleva määruse sätete kohaselt gluteeni puudumist („gluteenivaba”) või vähendatud sisaldust („väga väikese gluteenisisaldusega”). Kõnealuse toidu tähistamisel peaks samuti olema võimalik kasutada väljendit, millega tarbijaid teavitatakse sellest, et toit on spetsiaalselt valmistatud gluteenitalumatusega inimestele. |
| --- | --- |

(9)

Toidu puhul, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega, peaks olema võimalik kasutada väljendeid, mis tähistavad käesoleva määruse sätete kohaselt gluteeni puudumist („gluteenivaba”) või vähendatud sisaldust („väga väikese gluteenisisaldusega”). Kõnealuse toidu tähistamisel peaks samuti olema võimalik kasutada väljendit, millega tarbijaid teavitatakse sellest, et toit on spetsiaalselt valmistatud gluteenitalumatusega inimestele.

| (10) | Samuti peaks olema võimalik kasutada looduslikult gluteenivabu koostisosi sisaldava toidu puhul väljendeid, mis tähistavad käesoleva määruse sätete kohaselt gluteeni puudumist, kui järgitakse määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud õiglase teavitamise üldtingimusi. Eelkõige ei tohiks toidualane teave olla eksitav ega omistada toidule eriomadusi, mis esinevad kõikidel sarnastel toitudel. |
| --- | --- |

(10)

Samuti peaks olema võimalik kasutada looduslikult gluteenivabu koostisosi sisaldava toidu puhul väljendeid, mis tähistavad käesoleva määruse sätete kohaselt gluteeni puudumist, kui järgitakse määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud õiglase teavitamise üldtingimusi. Eelkõige ei tohiks toidualane teave olla eksitav ega omistada toidule eriomadusi, mis esinevad kõikidel sarnastel toitudel.

| (11) | Komisjoni direktiiviga 2006/141/EÜ (4) on keelatud gluteeni sisaldavate koostisosade kasutamine imiku piimasegude ja jätkupiimasegude valmistamisel. Seepärast peaks olema keelatud kasutada kõnealuste toodete kohta teabe esitamisel väljendeid „väga väikese gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, sest käesoleva määruse kohaselt kasutatakse neid väljendeid sellise gluteenisisalduse tähistamiseks, mis ei ole suurem kui vastavalt 100 mg/kg või 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni direktiiviga 2006/141/EÜ (4) on keelatud gluteeni sisaldavate koostisosade kasutamine imiku piimasegude ja jätkupiimasegude valmistamisel. Seepärast peaks olema keelatud kasutada kõnealuste toodete kohta teabe esitamisel väljendeid „väga väikese gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, sest käesoleva määruse kohaselt kasutatakse neid väljendeid sellise gluteenisisalduse tähistamiseks, mis ei ole suurem kui vastavalt 100 mg/kg või 20 mg/kg.

| (12) | Käesolevas määruses tuleks asjakohaselt arvesse võtta Codex Alimentarius'e gluteenitalumatusega inimeste eritoidu standardit (5). |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses tuleks asjakohaselt arvesse võtta Codex Alimentarius'e gluteenitalumatusega inimeste eritoidu standardit (5).

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala ja sisu

Käesolevat määrust kohaldatakse teabe suhtes, mida esitatakse tarbijatele gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „gluteen”– nisus, rukkis, odras, kaeras või nende ristandites ja nimetatud teraviljade saadustes olev valgufraktsioon, mida osa inimestest ei talu ning mis on vees ja 0,5 M naatriumkloriidi lahuses lahustumatu;

b)   „nisu”– Triticum'i mis tahes liik.

Artikkel 3

Teabe esitamine tarbijatele

1.   Tarbijatele väljendite kujul teabe esitamisel gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus tehakse seda üksnes käesoleva määruse lisas sätestatud väljenditega ja lisas ette nähtud tingimuste kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud toidualasele teabele võib lisada väljendi „sobib gluteenitalumatusega inimestele” või „sobib tsöliaakiahaigetele”.

3.   Lõikes 1 osutatud toidualasele teabele võib lisada väljendi „spetsiaalselt valmistatud gluteenitalumatusega inimestele” või „spetsiaalselt valmistatud tsöliaakiahaigetele”, kui asjaomane toit on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud, et:

| a) | vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või |
| --- | --- |

a)

vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust või

| b) | asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega. |
| --- | --- |

b)

asendada gluteeni sisaldavad koostisosad looduslikult gluteenivabade koostisosadega.

Artikkel 4

Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud

Toidualase teabe esitamine gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta direktiivis 2006/141/EÜ määratletud imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes on keelatud.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 20. juulist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 41/2009, 20. jaanuar 2009, gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta (ELT L 16, 21.1.2009, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 609/2013, 12. juuni 2013, imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

3

(4)  Komisjoni direktiiv 2006/141/EÜ, 22. detsember 2006, imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1).

4

(5)  CODEX STAN 118-1979.

5

---

LISA

Lubatud väljendid gluteeni puudumise või vähendatud sisalduse kohta toidus ning nende kasutustingimused

A.   Üldnõuded

GLUTEENIVABA

Väljendit „gluteenivaba” võib kasutada ainult sellise lõpptarbijale müüdava toidu puhul, mille gluteenisisaldus ei ole suurem kui 20 mg/kg.

VÄGA VÄIKESE GLUTEENISISALDUSEGA

Väljendit „väga väikese gluteenisisaldusega” võib kasutada üksnes toidu puhul, mis sisaldab ainult või muu hulgas ühte või mitut nisust, rukkist, odrast, kaerast või nende ristanditest valmistatud koostisosa, mida on gluteenisisalduse vähendamiseks spetsiaalselt töödeldud, kui sellise lõpptarbijale müüdava toidu gluteenisisaldus ei ole suurem kui 100 mg/kg.

B.   Lisanõuded kaera sisaldava toidu kohta

Kaer, mis sisaldub gluteenivaba või väga väikese gluteenisisaldusega turustatavas toidus, peab olema spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud nii, et oleks välditud saastumine nisu, rukki, odra või nende ristanditega, ning sellise kaera gluteenisisaldus ei tohi olla suurem kui 20 mg/kg.

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 829/2014,

30. juuli 2014,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 38 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (2) III lisas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle tootmissüsteemid ja mahepõllumajandusliku tootmise kontrollimeetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (2) III lisas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle tootmissüsteemid ja mahepõllumajandusliku tootmise kontrollimeetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud meetmetega.

| (2) | Šveitsi tunnustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 kohaldatakse praegu toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete, välja arvatud pärmi suhtes. Šveits on esitanud komisjonile taotluse samaväärsuse tunnustamiseks ka mahepõllumajandusliku pärmi puhul. Nimetatud taotlusega esitatud teabe ja Šveitsi järgnevate selgituste läbivaatamisel jõuti järeldusele, et Šveitsi eeskirjad, millega reguleeritakse mahepõllumajandusliku pärmi tootmist ja kontrollimist, on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 ja komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (3) sätestatud eeskirjadega. Järelikult tuleks Šveitsi tootmissüsteemide ja kontrollimeetmete samaväärsuse tunnustamist toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldada ka mahepõllumajandusliku pärmi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Šveitsi tunnustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 kohaldatakse praegu toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete, välja arvatud pärmi suhtes. Šveits on esitanud komisjonile taotluse samaväärsuse tunnustamiseks ka mahepõllumajandusliku pärmi puhul. Nimetatud taotlusega esitatud teabe ja Šveitsi järgnevate selgituste läbivaatamisel jõuti järeldusele, et Šveitsi eeskirjad, millega reguleeritakse mahepõllumajandusliku pärmi tootmist ja kontrollimist, on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 ja komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (3) sätestatud eeskirjadega. Järelikult tuleks Šveitsi tootmissüsteemide ja kontrollimeetmete samaväärsuse tunnustamist toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldada ka mahepõllumajandusliku pärmi suhtes.

| (3) | Uus-Meremaa tunnustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 kohaldatakse praegu toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete, välja arvatud veini ja pärmi suhtes. Uus-Meremaa ametiasutused on esitanud komisjonile taotluse samaväärsuse tunnustamiseks ka mahepõllumajandusliku veini puhul. Nimetatud taotlusega esitatud teabe ja Uus-Meremaa järgnevate selgituste läbivaatamisel jõuti järeldusele, et Uus-Meremaa eeskirjad, millega reguleeritakse mahepõllumajandusliku veini tootmist ja kontrollimist, on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 ja määruses (EÜ) nr 889/2008 sätestatud eeskirjadega. Järelikult tuleks Uus-Meremaa tootmissüsteemide ja kontrollimeetmete samaväärsuse tunnustamist toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldada ka mahepõllumajandusliku veini suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Uus-Meremaa tunnustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2 kohaldatakse praegu toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete, välja arvatud veini ja pärmi suhtes. Uus-Meremaa ametiasutused on esitanud komisjonile taotluse samaväärsuse tunnustamiseks ka mahepõllumajandusliku veini puhul. Nimetatud taotlusega esitatud teabe ja Uus-Meremaa järgnevate selgituste läbivaatamisel jõuti järeldusele, et Uus-Meremaa eeskirjad, millega reguleeritakse mahepõllumajandusliku veini tootmist ja kontrollimist, on samaväärsed määruses (EÜ) nr 834/2007 ja määruses (EÜ) nr 889/2008 sätestatud eeskirjadega. Järelikult tuleks Uus-Meremaa tootmissüsteemide ja kontrollimeetmete samaväärsuse tunnustamist toiduna kasutatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldada ka mahepõllumajandusliku veini suhtes.

| (4) | Uus-Meremaa esitatud teabe kohaselt on pädev asutus, üks kontrollorgan ja sertifikaate väljastav asutus muutunud. Kõnealune muudatus tuleks kanda määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Uus-Meremaa esitatud teabe kohaselt on pädev asutus, üks kontrollorgan ja sertifikaate väljastav asutus muutunud. Kõnealune muudatus tuleks kanda määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisasse.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on sätestatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrollorganite ja kontrolliasutuste loetelu. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on sätestatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrollorganite ja kontrolliasutuste loetelu.

| (6) | Komisjon on läbi vaadanud 31. oktoobriks 2013 esitatud taotlused kande tegemiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas sätestatud loetellu. Pärast kogu esitatud teabe läbivaatamist tuleks loetelusse lisada kontrollorganid ja kontrolliasutused, mille puhul on leitud, et need vastavad asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on läbi vaadanud 31. oktoobriks 2013 esitatud taotlused kande tegemiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas sätestatud loetellu. Pärast kogu esitatud teabe läbivaatamist tuleks loetelusse lisada kontrollorganid ja kontrolliasutused, mille puhul on leitud, et need vastavad asjakohastele nõuetele.

| (7) | „LibanCert” on loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. Ta ei esitanud aga komisjonile asjakohast teavet seoses määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõike 3 kolmandas ja neljandas lõigus osutatud akrediteerimisasutuse ja mis tahes muudatustega oma tehnilises toimikus vastavalt määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 12 lõike 2 punktile b. „LibanCerti” 2013. aastal esitatud aastaaruande kohaselt ei vasta ta nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. Komisjon kutsus „LibanCerti” üles kõnealuseid küsimusi selgitama, kuid ta ei vastanud määratud tähtaja jooksul. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on „LibanCert” tegevuse lõpetanud. Seetõttu tuleks ta IV lisas esitatud loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

„LibanCert” on loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. Ta ei esitanud aga komisjonile asjakohast teavet seoses määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõike 3 kolmandas ja neljandas lõigus osutatud akrediteerimisasutuse ja mis tahes muudatustega oma tehnilises toimikus vastavalt määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 12 lõike 2 punktile b. „LibanCerti” 2013. aastal esitatud aastaaruande kohaselt ei vasta ta nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. Komisjon kutsus „LibanCerti” üles kõnealuseid küsimusi selgitama, kuid ta ei vastanud määratud tähtaja jooksul. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on „LibanCert” tegevuse lõpetanud. Seetõttu tuleks ta IV lisas esitatud loetelust välja jätta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 355/2014) (4) on viga seoses kolmanda riigi koodnumbriga kontrollorgani „Abcert AG” kandes ja „IMOswiss AG” asemel viidatakse ekslikult „IMO Swiss AG-le”. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 355/2014) (4) on viga seoses kolmanda riigi koodnumbriga kontrollorgani „Abcert AG” kandes ja „IMOswiss AG” asemel viidatakse ekslikult „IMO Swiss AG-le”.

| (9) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisa vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisa vastavalt muuta ja parandada.

| (10) | Õiguskindluse huvides tuleks Abcert AG ja IMOswiss AG-ga seotud parandatud sätteid kohaldada alates rakendusmääruse (EL) nr 355/2014 jõustumisest. |
| --- | --- |

(10)

Õiguskindluse huvides tuleks Abcert AG ja IMOswiss AG-ga seotud parandatud sätteid kohaldada alates rakendusmääruse (EL) nr 355/2014 jõustumisest.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

II lisa punkti 1 ja punkti 5 alapunkti a kohaldatakse alates 12. aprillist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1235/2008, 8. detsember 2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2008, 5. september 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 355/2014, 8. aprill 2014, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 106, 9.4.2014, lk 15).

4

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Šveitsi käsitleva kande punkti 1 „Tootekategooriad” rea „toiduna kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted” joonealune märkus (2) jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Šveitsi käsitleva kande punkti 1 „Tootekategooriad” rea „toiduna kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted” joonealune märkus (2) jäetakse välja.

| 2) | Uus-Meremaad käsitlevat kannet muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkti 1 „Tootekategooriad” rida „toiduna kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted” joonealune märkus (2) asendatakse järgmisega:






  „(2) | Ei sisalda pärmi.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Uus-Meremaad käsitlevat kannet muudetakse järgmiselt.

a)

Punkti 1 „Tootekategooriad” rida „toiduna kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted” joonealune märkus (2) asendatakse järgmisega:

„(2)

Ei sisalda pärmi.”

| b) | Punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Pädev asutus: Esmaste majandussektorite ministeerium
  http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Pädev asutus: Esmaste majandussektorite ministeerium

http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/”

| c) | Punkti 5 rida NZ-BIO-001 asendatakse järgmisega:







  „Z-BIO-001 | Esmaste majandussektorite ministeerium | http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkti 5 rida NZ-BIO-001 asendatakse järgmisega:

„Z-BIO-001

Esmaste majandussektorite ministeerium

http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/”

| d) | Punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „Sertifikaate väljastavad ametiasutused: esmaste majandussektorite ministeerium” |
| --- | --- |

d)

Punkt 6 asendatakse järgmisega:

„Sertifikaate väljastavad ametiasutused: esmaste majandussektorite ministeerium”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| 1) | Kandes „Abcert AG” asendatakse punktis 3 Moldovat käsitlev rida järgmisega:












  „Moldova | MD-BIO-137 | x | — | — | — | — | —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Kandes „Abcert AG” asendatakse punktis 3 Moldovat käsitlev rida järgmisega:

„Moldova

MD-BIO-137

x

—

—

—

—

—”

| 2) | Kannet „CCPB Srl” muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:












  Kolmas riik | Koodnumber | Tootekategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Hiina | CN-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| Egiptus | EG-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Iraak | IQ-BIO-102 | x | — | — | — | — | — |
| Liibanon | LB-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Maroko | MA-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| Filipiinid | PH-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| San Marino | SM-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Süüria | SY-BIO-102 | x | — | — | — | — | — |
| Tuneesia | TN-BIO-102 | — | x | — | — | — | — |
| Türgi | TR-BIO-102 | x | x | — | x | — | —” |

2)

Kannet „CCPB Srl” muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:

Kolmas riik

Koodnumber

Tootekategooria

A

B

C

D

E

F

Hiina

CN-BIO-102

x

—

—

x

—

—

Egiptus

EG-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Iraak

IQ-BIO-102

x

—

—

—

—

—

Liibanon

LB-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Maroko

MA-BIO-102

x

—

—

x

—

—

Filipiinid

PH-BIO-102

x

—

—

x

—

—

San Marino

SM-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Süüria

SY-BIO-102

x

—

—

—

—

—

Tuneesia

TN-BIO-102

—

x

—

—

—

—

Türgi

TR-BIO-102

x

x

—

x

—

—”

| b) | Punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted, veinid ja III lisaga hõlmatud tooted”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted, veinid ja III lisaga hõlmatud tooted”.

| 3) | Kandes „Control Union Certifications” asendatakse punkt 3 järgmisega:






  „3. | Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:












  Kolmas riik | Koodnumber | Tootekategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Afganistan | AF-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Albaania | AL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Bermuda | BM-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Bhutan | BT-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Brasiilia | BR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Burkina Faso | BF-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Birma/Myanmar | MM-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kambodža | KH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kanada | CA-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Hiina | CN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kolumbia | CO-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Costa Rica | CR-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Côte d'Ivoire | CI-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Dominikaani Vabariik | DO-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ecuador | EC-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Egiptus | EG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Etioopia | ET-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ghana | GH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Guinea | GN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Honduras | HN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Hongkong | HK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| India | IN-BIO-149 | — | x | x | x | x | — |
| Indoneesia | ID-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Iraan | IR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Iisrael | IL-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Jaapan | JP-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Korea Vabariik | KR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kõrgõzstan | KG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Laos | LA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | MK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Malaisia | MY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mali | ML-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mauritius | MU-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mehhiko | MX-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Moldova | MD-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mosambiik | MZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Nepal | NP-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Nigeeria | NG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Pakistan | PK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Okupeeritud Palestiina ala | PS-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Panama | PA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Paraguay | PY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Peruu | PE-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Filipiinid | PH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Rwanda | RW-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Serbia | RS-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Sierra Leone | SL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Singapur | SG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | ZA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Sri Lanka | LK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Šveits | CH-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Süüria | SY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Tansaania | TZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Tai | TH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ida-Timor | TL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Türgi | TR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Uganda | UG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ukraina | UA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Araabia Ühendemiraadid | AE-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ameerika Ühendriigid | US-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Uruguay | UY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Usbekistan | UZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Vietnam | VN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Sambia | ZN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x” |

3)

Kandes „Control Union Certifications” asendatakse punkt 3 järgmisega:

„3.

Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:

Kolmas riik

Koodnumber

Tootekategooria

A

B

C

D

E

F

Afganistan

AF-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Albaania

AL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Bermuda

BM-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Bhutan

BT-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Brasiilia

BR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Burkina Faso

BF-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Birma/Myanmar

MM-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kambodža

KH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kanada

CA-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Hiina

CN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kolumbia

CO-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Costa Rica

CR-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Côte d'Ivoire

CI-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Dominikaani Vabariik

DO-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ecuador

EC-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Egiptus

EG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Etioopia

ET-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ghana

GH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Guinea

GN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Honduras

HN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Hongkong

HK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

India

IN-BIO-149

—

x

x

x

x

—

Indoneesia

ID-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Iraan

IR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Iisrael

IL-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Jaapan

JP-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Korea Vabariik

KR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kõrgõzstan

KG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Laos

LA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

MK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Malaisia

MY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mali

ML-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mauritius

MU-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mehhiko

MX-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Moldova

MD-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mosambiik

MZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Nepal

NP-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Nigeeria

NG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Pakistan

PK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Okupeeritud Palestiina ala

PS-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Panama

PA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Paraguay

PY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Peruu

PE-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Filipiinid

PH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Rwanda

RW-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Serbia

RS-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Sierra Leone

SL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Singapur

SG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Lõuna-Aafrika Vabariik

ZA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Sri Lanka

LK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Šveits

CH-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Süüria

SY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Tansaania

TZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Tai

TH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ida-Timor

TL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Türgi

TR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Uganda

UG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ukraina

UA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Araabia Ühendemiraadid

AE-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ameerika Ühendriigid

US-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Uruguay

UY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Usbekistan

UZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Vietnam

VN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Sambia

ZN-BIO-149

x

x

x

x

x

x”

| 4) | Kandes „IBD Certifications Ltd” asendatakse punkt 3 järgmisega:






  „3. | Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:












  Kolmas riik | Koodnumber | Tootekategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Brasiilia | BR-BIO-122 | x | x | x | x | x | — |
| Hiina | CN-BIO-122 | x | — | — | x | x | — |
| Mehhiko | MX-BIO-122 | — | x | — | x | — | —” |

4)

Kandes „IBD Certifications Ltd” asendatakse punkt 3 järgmisega:

„3.

Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:

Kolmas riik

Koodnumber

Tootekategooria

A

B

C

D

E

F

Brasiilia

BR-BIO-122

x

x

x

x

x

—

Hiina

CN-BIO-122

x

—

—

x

x

—

Mehhiko

MX-BIO-122

—

x

—

x

—

—”

| 5) | Kannet „IMO Swiss AG” muudetakse järgmiselt.






  a) | Nimi „IMO Swiss AG” asendatakse nimega „IMOswiss AG”. |
| --- | --- | --- |

5)

Kannet „IMO Swiss AG” muudetakse järgmiselt.

a)

Nimi „IMO Swiss AG” asendatakse nimega „IMOswiss AG”.

| b) | Punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted ja III lisaga hõlmatud tooted”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted ja III lisaga hõlmatud tooted”.

| (6) | Kanne „LibanCert” jäetakse välja. |
| --- | --- |

(6)

Kanne „LibanCert” jäetakse välja.

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 830/2014,

30. juuli 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 205/2013 seoses tootevalikuga, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad), ja seoses uute eksportijatega seotud läbivaatamise avaldustega ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1890/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”) Hiinast, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1890/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”) Hiinast, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel (edaspidi „aegumise läbivaatamine”), mis piirdus Hiinast ja Taiwanist pärineva impordi suhtes kehtestatud meetmete läbivaatamisega, pikendati esialgseid meetmeid (mis Hiina puhul ulatusid 11,4 %st kuni 27,4 %ni ja Taiwani punul 8,8 %st kuni 23,6 %ni) nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 2/2012 (3) (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus”). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel (edaspidi „aegumise läbivaatamine”), mis piirdus Hiinast ja Taiwanist pärineva impordi suhtes kehtestatud meetmete läbivaatamisega, pikendati esialgseid meetmeid (mis Hiina puhul ulatusid 11,4 %st kuni 27,4 %ni ja Taiwani punul 8,8 %st kuni 23,6 %ni) nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 2/2012 (3) (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus”).

| (3) | Pärast algmääruse artikli 13 lõike 3 kohast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist (edaspidi „dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine”) laiendati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013 (4) kõigile teistele Hiina äriühingutele kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt lähetatud roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Pärast algmääruse artikli 13 lõike 3 kohast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist (edaspidi „dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine”) laiendati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013 (4) kõigile teistele Hiina äriühingutele kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt lähetatud roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevatena või mitte.

2.   Vahepealse läbivaatamise algatamine

| (4) | Taiwani eksportiv tootja Sheh Kai Precision Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas avalduse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitaja nõudis teatavat liiki kinnitusdetailide, nimelt bimetallist kinnitusdetailide väljajätmist kehtivate meetmete kohaldamisalast, kuna nende füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused on väidetavalt erinevad. |
| --- | --- |

(4)

Taiwani eksportiv tootja Sheh Kai Precision Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas avalduse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitaja nõudis teatavat liiki kinnitusdetailide, nimelt bimetallist kinnitusdetailide väljajätmist kehtivate meetmete kohaldamisalast, kuna nende füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused on väidetavalt erinevad.

| (5) | Olles kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) 6. juunil 2013. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (5) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest (6). |
| --- | --- |

(5)

Olles kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) 6. juunil 2013. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (5) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest (6).

| (6) | Praegune läbivaatamine piirdub ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad roostevabast terasest kruvide tooteliigid, eriti bimetallist kinnitusdetailid, kuuluvad esialgsete, pikendatud ja täiendatud meetmete kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(6)

Praegune läbivaatamine piirdub ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad roostevabast terasest kruvide tooteliigid, eriti bimetallist kinnitusdetailid, kuuluvad esialgsete, pikendatud ja täiendatud meetmete kohaldamisalasse.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest teadaolevaid liidu tootjaid ja nende ühendusi, importijaid ja kasutajaid, eksportivate riikide esindajaid ning kõiki teadaolevaid Hiina ja Taiwani tootjaid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest teadaolevaid liidu tootjaid ja nende ühendusi, importijaid ja kasutajaid, eksportivate riikide esindajaid ning kõiki teadaolevaid Hiina ja Taiwani tootjaid.

| (8) | Komisjon nõudis teabe esitamist kõigilt eespool nimetatud isikutelt ning niisugustelt teistelt isikutelt, kes olid endast teatanud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon andis huvitatud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon nõudis teabe esitamist kõigilt eespool nimetatud isikutelt ning niisugustelt teistelt isikutelt, kes olid endast teatanud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon andis huvitatud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.

| (9) | Küsimustikule vastas kolmteist Taiwani eksportivat tootjat, üks Hiina eksportiv tootja, üks liidu tootja, seitse importijat ja üks kasutaja. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustikule vastas kolmteist Taiwani eksportivat tootjat, üks Hiina eksportiv tootja, üks liidu tootja, seitse importijat ja üks kasutaja.

| (10) | Lisaks kinnitas liidu tootjaid esindav ühendus, kes oli kaebuse esitaja esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamises, et ükski liidu ettevõtjatest ei tooda bimetallist kinnitusdetaile ja seetõttu puudub neil arvamus bimetallist kinnitusdetailide põhiomaduste kohta. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks kinnitas liidu tootjaid esindav ühendus, kes oli kaebuse esitaja esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamises, et ükski liidu ettevõtjatest ei tooda bimetallist kinnitusdetaile ja seetõttu puudub neil arvamus bimetallist kinnitusdetailide põhiomaduste kohta.

| (11) | Ükski ülejäänud kuuest esialgses uurimises osalenud Euroopa tootjate ühendusest teavet ei esitanud. |
| --- | --- |

(11)

Ükski ülejäänud kuuest esialgses uurimises osalenud Euroopa tootjate ühendusest teavet ei esitanud.

| (12) | Uurimise jooksul ei taotletud ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Uurimise jooksul ei taotletud ärakuulamist.

4.   Kontrollkäigud

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

  Liidu tootja







  — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootja

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa

Liidu importija

| — | Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Ühendkuningriik

Taiwani eksportivad tootjad

| — | Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan |
| --- | --- |

—

Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan

| — | Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan |
| --- | --- |

—

Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan

| — | Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Taiwan |
| --- | --- |

—

Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Taiwan

B.   ASJAOMANE TOODE JA VAATLUSALUNE TOODE

| (14) | Asjaomane toode, nagu määratletud aegumise läbivaatamise määruse artikli 1 lõikes 1, on teatavad Hiinast ja Taiwanist pärinevad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla. |
| --- | --- |

(14)

Asjaomane toode, nagu määratletud aegumise läbivaatamise määruse artikli 1 lõikes 1, on teatavad Hiinast ja Taiwanist pärinevad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.

| (15) | Läbivaatamise avalduses taotles taotluse esitaja teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide väljajätmist kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast. Taotluse esitaja määratles läbivaatamise avalduses meetmete kohaldamisalast välja jäetavat toodet kui „bimetallist isekeermestavaid ja isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja teravik süsinikterasest, mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7318 14 10 alla”. |
| --- | --- |

(15)

Läbivaatamise avalduses taotles taotluse esitaja teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide väljajätmist kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast. Taotluse esitaja määratles läbivaatamise avalduses meetmete kohaldamisalast välja jäetavat toodet kui „bimetallist isekeermestavaid ja isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja teravik süsinikterasest, mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7318 14 10 alla”.

| (16) | Üks koostööd tegev importija väitis, et komisjon ei oleks pidanud eristama mitte bimetallist kinnitusdetaile ja roostevabast terasest kinnitusdetaile, vaid isepuurivaid ja isekeermestavaid kinnitusdetaile eesmärgiga jätta isepuurivad kinnitusdetailid dumpinguvastaste meetmete tootevalikust välja, olenemata sellest, kas tegemist on bimetallist kinnitusdetailide või roostevabast terasest kinnitusdetailidega. |
| --- | --- |

(16)

Üks koostööd tegev importija väitis, et komisjon ei oleks pidanud eristama mitte bimetallist kinnitusdetaile ja roostevabast terasest kinnitusdetaile, vaid isepuurivaid ja isekeermestavaid kinnitusdetaile eesmärgiga jätta isepuurivad kinnitusdetailid dumpinguvastaste meetmete tootevalikust välja, olenemata sellest, kas tegemist on bimetallist kinnitusdetailide või roostevabast terasest kinnitusdetailidega.

| (17) | Nagu märgitud taotluse esitaja avalduses ja eraldi välja toodud algatamisteate punkti 4 esimeses lõikes, on nimetatud läbivaatamise eesmärgiks uurida, kas bimetallist isekeermestavad ja isepuurivad kruvid tuleks välja jätta tootevalikust, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Seega tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(17)

Nagu märgitud taotluse esitaja avalduses ja eraldi välja toodud algatamisteate punkti 4 esimeses lõikes, on nimetatud läbivaatamise eesmärgiks uurida, kas bimetallist isekeermestavad ja isepuurivad kruvid tuleks välja jätta tootevalikust, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Seega tuli see väide tagasi lükata.

| (18) | Samal ajal võttis komisjon arvesse erinevust isepuurivate ja isekeermestavate kinnitusdetailide vahel. See kajastub taotluse esitaja antud määratluse (vt põhjendus 15) täiendamises, nagu on osutatud põhjenduses 19. |
| --- | --- |

(18)

Samal ajal võttis komisjon arvesse erinevust isepuurivate ja isekeermestavate kinnitusdetailide vahel. See kajastub taotluse esitaja antud määratluse (vt põhjendus 15) täiendamises, nagu on osutatud põhjenduses 19.

| (19) | Käesoleva läbivaatamise raames tuleks bimetallist kinnitusdetaile määratleda kui bimetallist isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ning teravik ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ning bimetallist isekeermestavaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse; mõlemad kinnitusdetailid kuuluvad praegu CN-koodi ex 7318 14 10 alla. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva läbivaatamise raames tuleks bimetallist kinnitusdetaile määratleda kui bimetallist isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ning teravik ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ning bimetallist isekeermestavaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse; mõlemad kinnitusdetailid kuuluvad praegu CN-koodi ex 7318 14 10 alla.

| (20) | Bimetallist kinnitusdetailid on turul suhteliselt uus toode, mis loodi eesmärgiga koondada ühte kinnitusdetaili süsinikterasest ja roostevabast terasest kinnitusdetailide kõige olulisemad omadused, nimelt süsinikterase kõvadus ja roostevaba terase korrosioonikindlus. Bimetallist kinnitusdetaile tootes ühendatakse süsinikterasest osa keevisliitega roostevabast terasest osa külge ja saadakse selle tulemusena isepuuriv ja/või isekeermestav kinnitusdetail, mille teravik ja keermed (isekeermestavate kinnitusdetailide puhul ainult keermed, kuna teravik puudub) on süsinikterasest ning tüvi koos täiendavate keermetega ja pea on roostevabast terasest. |
| --- | --- |

(20)

Bimetallist kinnitusdetailid on turul suhteliselt uus toode, mis loodi eesmärgiga koondada ühte kinnitusdetaili süsinikterasest ja roostevabast terasest kinnitusdetailide kõige olulisemad omadused, nimelt süsinikterase kõvadus ja roostevaba terase korrosioonikindlus. Bimetallist kinnitusdetaile tootes ühendatakse süsinikterasest osa keevisliitega roostevabast terasest osa külge ja saadakse selle tulemusena isepuuriv ja/või isekeermestav kinnitusdetail, mille teravik ja keermed (isekeermestavate kinnitusdetailide puhul ainult keermed, kuna teravik puudub) on süsinikterasest ning tüvi koos täiendavate keermetega ja pea on roostevabast terasest.

| (21) | Sellised bimetallist kinnitusdetailid suudavad läbistada kuni 25 mm paksusi metallplaate ilma aukude ettepuurimise vajaduseta, samal ajal kui tavalised roostevabast terasest kinnitusdetailid suudavad läbistada maksimaalselt 3 mm paksuseid metallplaate. Samas säilitavad bimetallist kinnitusdetailid korrosioonikindluse ja sobivad seetõttu kasutamiseks välistingimustes (näiteks aknad ja uksed) ning keemilise mõjuga keskkonnas, nagu ujulates ja teatavates tehastes. |
| --- | --- |

(21)

Sellised bimetallist kinnitusdetailid suudavad läbistada kuni 25 mm paksusi metallplaate ilma aukude ettepuurimise vajaduseta, samal ajal kui tavalised roostevabast terasest kinnitusdetailid suudavad läbistada maksimaalselt 3 mm paksuseid metallplaate. Samas säilitavad bimetallist kinnitusdetailid korrosioonikindluse ja sobivad seetõttu kasutamiseks välistingimustes (näiteks aknad ja uksed) ning keemilise mõjuga keskkonnas, nagu ujulates ja teatavates tehastes.

C.   UURIMISE JÄRELDUSED

Metoodika

| (22) | Nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamise uurimise jooksul ei tehtud vahet bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel. Teisisõnu koguti teavet ainult kinnitusdetailide toorainena kasutatava roostevaba terase eri liikide kohta, kuid mitte kinnitusdetailide kohta, mis sisaldavad toorainena nii roostevaba terast kui ka süsinikterast. |
| --- | --- |

(22)

Nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamise uurimise jooksul ei tehtud vahet bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel. Teisisõnu koguti teavet ainult kinnitusdetailide toorainena kasutatava roostevaba terase eri liikide kohta, kuid mitte kinnitusdetailide kohta, mis sisaldavad toorainena nii roostevaba terast kui ka süsinikterast.

| (23) | Pärast aegumise läbivaatamisele järgnenud lõplikku avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et bimetallist kinnitusdetaile ei tohiks tootevalikusse lisada, kuna nad erinevad oluliselt roostevabast terasest kinnitusdetailidest ühiku müügihinna, tootmiskulu, tooraine füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste ning kasutusala poolest (7). Aegumise läbivaatamise määruse põhjenduses 21 selgitati siiski, et tootevalikut ei ole võimalik aegumise läbivaatamise käigus muuta. |
| --- | --- |

(23)

Pärast aegumise läbivaatamisele järgnenud lõplikku avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et bimetallist kinnitusdetaile ei tohiks tootevalikusse lisada, kuna nad erinevad oluliselt roostevabast terasest kinnitusdetailidest ühiku müügihinna, tootmiskulu, tooraine füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste ning kasutusala poolest (7). Aegumise läbivaatamise määruse põhjenduses 21 selgitati siiski, et tootevalikut ei ole võimalik aegumise läbivaatamise käigus muuta.

| (24) | Et hinnata, kas bimetallist kinnitusdetailid on esialgsete meetmetega hõlmatud, uuriti, kas bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning lõppkasutus on samad. Selleks hinnati ka nende kahe kinnitusdetailide liigi vastastikust asendatavust ja konkureerivaid omadusi. |
| --- | --- |

(24)

Et hinnata, kas bimetallist kinnitusdetailid on esialgsete meetmetega hõlmatud, uuriti, kas bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning lõppkasutus on samad. Selleks hinnati ka nende kahe kinnitusdetailide liigi vastastikust asendatavust ja konkureerivaid omadusi.

Füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused

Füüsikalised omadused

| (25) | Peamine füüsikaline erinevus bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel on asjaolu, et bimetallist kinnitusdetailid on valmistatud kaht eri liiki terasest, mis on omavahel keevisliitega ühendatud, samal ajal kui tavapärased roostevabast terasest kinnitusdetailid on lõigatud või töödeldud ühestainsast roostevabast terastraadist. Bimetallist kinnitusdetailide puhul on kolm kuni neli keeret ja teravik valmistatud süsinikterasest ning pea ja tüvi roostevabast terasest. |
| --- | --- |

(25)

Peamine füüsikaline erinevus bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel on asjaolu, et bimetallist kinnitusdetailid on valmistatud kaht eri liiki terasest, mis on omavahel keevisliitega ühendatud, samal ajal kui tavapärased roostevabast terasest kinnitusdetailid on lõigatud või töödeldud ühestainsast roostevabast terastraadist. Bimetallist kinnitusdetailide puhul on kolm kuni neli keeret ja teravik valmistatud süsinikterasest ning pea ja tüvi roostevabast terasest.

| (26) | Kui ei ole kasutatud spetsiaalset pinnatöötlust, on bimetallist kinnitusdetailide roostevabast terasest ja süsinikterasest osi võimalik visuaalselt eristada. Tuleb märkida, et enamasti kinnitusdetailide pinnad töödeldakse nende korrosioonikindluse täiendava tõhustamise eesmärgil ja seetõttu ei pruugi olla võimalik roostevabast terasest kinnitusdetaile ja bimetallist kinnitusdetaile palja silmaga eristada. |
| --- | --- |

(26)

Kui ei ole kasutatud spetsiaalset pinnatöötlust, on bimetallist kinnitusdetailide roostevabast terasest ja süsinikterasest osi võimalik visuaalselt eristada. Tuleb märkida, et enamasti kinnitusdetailide pinnad töödeldakse nende korrosioonikindluse täiendava tõhustamise eesmärgil ja seetõttu ei pruugi olla võimalik roostevabast terasest kinnitusdetaile ja bimetallist kinnitusdetaile palja silmaga eristada.

| (27) | Siiski on bimetallist kinnitusdetailide süsinikterasest osadel magnetilised omadused, mis on oluliseks abiks nende eristamisel roostevabast terasest kinnitusdetailidest. |
| --- | --- |

(27)

Siiski on bimetallist kinnitusdetailide süsinikterasest osadel magnetilised omadused, mis on oluliseks abiks nende eristamisel roostevabast terasest kinnitusdetailidest.

Tehnilised omadused

| (28) | Bimetallist kinnitusdetailide süsinikterasest koostisosa võimaldab neid puurida või keermestada kõvadesse ja paksudesse metallplaatidesse. Roostevabast terasest kinnitusdetailidel see omadus puudub. |
| --- | --- |

(28)

Bimetallist kinnitusdetailide süsinikterasest koostisosa võimaldab neid puurida või keermestada kõvadesse ja paksudesse metallplaatidesse. Roostevabast terasest kinnitusdetailidel see omadus puudub.

Keemilised omadused

| (29) | Süsinikterase sisalduse tõttu erineb bimetallist kinnitusdetailide keemiline koostis roostevabast terasest kinnitusdetailide omast, kuna viimati nimetatud kinnitusdetailid koosnevad ainult roostevabast terasest. |
| --- | --- |

(29)

Süsinikterase sisalduse tõttu erineb bimetallist kinnitusdetailide keemiline koostis roostevabast terasest kinnitusdetailide omast, kuna viimati nimetatud kinnitusdetailid koosnevad ainult roostevabast terasest.

Järeldus

| (30) | Võttes arvesse eespool esitatut, järeldatakse, et ehkki bimetallist kinnitusdetailid võivad töödeldud pinna puhul väliselt sarnaneda roostevabast terasest kinnitusdetailidega, on neil roostevabast terasest kinnitusdetailidest erinevad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse eespool esitatut, järeldatakse, et ehkki bimetallist kinnitusdetailid võivad töödeldud pinna puhul väliselt sarnaneda roostevabast terasest kinnitusdetailidega, on neil roostevabast terasest kinnitusdetailidest erinevad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused.

Lõppkasutus ja vastastikune asendatavus

| (31) | Komisjon hindas, kas tuvastatud füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste erinevused väljendusid bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide erinevas lõppkasutuses ja selles, kuidas turg neid tajub. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon hindas, kas tuvastatud füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste erinevused väljendusid bimetallist kinnitusdetailide ja roostevabast terasest kinnitusdetailide erinevas lõppkasutuses ja selles, kuidas turg neid tajub.

| (32) | Tehti kindlaks, et bimetallist kinnitusdetaile kasutatakse peamiselt välistingimustes metallkatuste, metalliga plakeerimise ja akende välisviimistluse tarbeks ning siseruumides kinnitusdetailidena keemilise mõjuga keskkonnas, nagu ujulates ja teatavates tehastes. Kõik need kasutusvaldkonnad hõlmavad tavaliselt erineva paksusega metallplaatide kinnitamist üksteise või muude materjalide, näiteks erinevate isolatsioonimaterjalide kihtide külge. Kõigis neis kasutusvaldkondades on kliendi seisukohast väga oluline kasutada korrosioonikindlaid kinnitusdetaile ja teatavatel juhtudel/mõnes riigis on see isegi õiguslik nõue. |
| --- | --- |

(32)

Tehti kindlaks, et bimetallist kinnitusdetaile kasutatakse peamiselt välistingimustes metallkatuste, metalliga plakeerimise ja akende välisviimistluse tarbeks ning siseruumides kinnitusdetailidena keemilise mõjuga keskkonnas, nagu ujulates ja teatavates tehastes. Kõik need kasutusvaldkonnad hõlmavad tavaliselt erineva paksusega metallplaatide kinnitamist üksteise või muude materjalide, näiteks erinevate isolatsioonimaterjalide kihtide külge. Kõigis neis kasutusvaldkondades on kliendi seisukohast väga oluline kasutada korrosioonikindlaid kinnitusdetaile ja teatavatel juhtudel/mõnes riigis on see isegi õiguslik nõue.

| (33) | Bimetallist kinnitusdetailid on välja arendatud eesmärgiga täita sellistes kasutusvaldkondades kinnitusdetailidele osutatavad nõudmised, võimaldades puurida läbi igat liiki pindade, kaasa arvatud paksud metallplaadid (mida võimaldavad süsinikterasest kinnitusdetailid) ja olles samal ajal korrosioonikindlad nagu roostevabast terasest kinnitusdetailid. |
| --- | --- |

(33)

Bimetallist kinnitusdetailid on välja arendatud eesmärgiga täita sellistes kasutusvaldkondades kinnitusdetailidele osutatavad nõudmised, võimaldades puurida läbi igat liiki pindade, kaasa arvatud paksud metallplaadid (mida võimaldavad süsinikterasest kinnitusdetailid) ja olles samal ajal korrosioonikindlad nagu roostevabast terasest kinnitusdetailid.

| (34) | Ainus liidu koostööd tegev tootja väitis, et sama tulemus ehk eri pindade üksteise külge kinnitamine on võimalik saavutada nii bimetallist kinnitusdetaile kui ka roostevabast terasest kinnitusdetaile kasutades. Selle ettevõtja väitel on ainus erinevus kruvide sisestamise viisis, mis toimub kas aukude ettepuurimisega või ilma. Aukude ettepuurimine tähendab, et kruvide sisestamisele eelneb kruviaukude puurimine töödeldava pinna materjalist oleneva puuriga. Seejärel sisestatakse eraldi etapis kruvid. Aukude ettepuurimine on vajalik, kui metallplaatide läbistamiseks kasutatakse roostevabast terasest kinnitusdetaile. Seetõttu järeldab nimetatud ettevõtja, et valik roostevabast terasest või bimetallist kinnitusdetailide vahel on lihtsalt majanduslik valik kas suurema tööjõu- või materjalikulu vahel. |
| --- | --- |

(34)

Ainus liidu koostööd tegev tootja väitis, et sama tulemus ehk eri pindade üksteise külge kinnitamine on võimalik saavutada nii bimetallist kinnitusdetaile kui ka roostevabast terasest kinnitusdetaile kasutades. Selle ettevõtja väitel on ainus erinevus kruvide sisestamise viisis, mis toimub kas aukude ettepuurimisega või ilma. Aukude ettepuurimine tähendab, et kruvide sisestamisele eelneb kruviaukude puurimine töödeldava pinna materjalist oleneva puuriga. Seejärel sisestatakse eraldi etapis kruvid. Aukude ettepuurimine on vajalik, kui metallplaatide läbistamiseks kasutatakse roostevabast terasest kinnitusdetaile. Seetõttu järeldab nimetatud ettevõtja, et valik roostevabast terasest või bimetallist kinnitusdetailide vahel on lihtsalt majanduslik valik kas suurema tööjõu- või materjalikulu vahel.

| (35) | Uurimise käigus selgus siiski, et tegelikkuses on aukude ettepuurimise meetod kulukas nii ajaliselt kui ka tööjõu seisukohast ning teatavates kasutusvaldkondades (eriti akende välisviimistlus) ei ole see isegi teostatav. Põhjuseks on asjaolu, et see meetod eeldab kolme või isegi rohkema eri pinna ettepuurimist iga kord eri puuriga ning seejärel nende pindade täpset kohakuti asetamist roostevabast terasest kinnitusdetaili sisestamiseks. Seetõttu kasutatakse sellistel juhtudel bimetallist kinnitusdetailide asemel süsinikterasest kinnitusdetaile, mitte roostevabast terasest kinnitusdetaile. Süsinikterasest kinnitusdetailide puhul jääb täitmata korrosioonikindluse nõue. |
| --- | --- |

(35)

Uurimise käigus selgus siiski, et tegelikkuses on aukude ettepuurimise meetod kulukas nii ajaliselt kui ka tööjõu seisukohast ning teatavates kasutusvaldkondades (eriti akende välisviimistlus) ei ole see isegi teostatav. Põhjuseks on asjaolu, et see meetod eeldab kolme või isegi rohkema eri pinna ettepuurimist iga kord eri puuriga ning seejärel nende pindade täpset kohakuti asetamist roostevabast terasest kinnitusdetaili sisestamiseks. Seetõttu kasutatakse sellistel juhtudel bimetallist kinnitusdetailide asemel süsinikterasest kinnitusdetaile, mitte roostevabast terasest kinnitusdetaile. Süsinikterasest kinnitusdetailide puhul jääb täitmata korrosioonikindluse nõue.

| (36) | Lisaks ei suuda ettepuuritud auku sisestatud roostevabast terasest kinnitusdetail paksema metallpinna puhul sisemisi keermeid vormida ning seetõttu on tõmbetugevus väiksem kui bimetallist (või süsinikterasest) kinnitusdetailide puhul. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks ei suuda ettepuuritud auku sisestatud roostevabast terasest kinnitusdetail paksema metallpinna puhul sisemisi keermeid vormida ning seetõttu on tõmbetugevus väiksem kui bimetallist (või süsinikterasest) kinnitusdetailide puhul.

| (37) | Tuginedes eelöeldule, lükatakse põhjenduses 34 esitatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Tuginedes eelöeldule, lükatakse põhjenduses 34 esitatud väide tagasi.

| (38) | Järeldatakse, et füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste kindlaks tehtud erinevused avaldavad mõju bimetallist kinnitusdetailide lõppkasutusele. Vastupidiselt roostevabast terasest kinnitusdetailidele on bimetallist kinnitusdetailid pigem eriotstarbelised ja nende kasutus on piiratud kindlate turusegmentidega, nagu näiteks välistingimustes asuvad metallkonstruktsioonid, akende välisviimistlus ja teatavad keemilise mõjuga sisekeskkonnas paiknevad kinnitusdetailid. |
| --- | --- |

(38)

Järeldatakse, et füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste kindlaks tehtud erinevused avaldavad mõju bimetallist kinnitusdetailide lõppkasutusele. Vastupidiselt roostevabast terasest kinnitusdetailidele on bimetallist kinnitusdetailid pigem eriotstarbelised ja nende kasutus on piiratud kindlate turusegmentidega, nagu näiteks välistingimustes asuvad metallkonstruktsioonid, akende välisviimistlus ja teatavad keemilise mõjuga sisekeskkonnas paiknevad kinnitusdetailid.

Erinevused tootmisprotsessis, tootmiskulus ja hindades

| (39) | Uurimine näitas, et bimetallist kinnitusdetailide tootmise protsess erineb oluliselt roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmisprotsessist, kuna esimese puhul lisandub mitu täiendavat tootmisetappi, eri masinad ja oskusteave. Eriti keevitust ja induktsioonkuumutamist võib pidada kulukateks, ainulaadseteks ja tehnoloogiliselt tundlikeks tootmisetappideks, mida kasutatakse ainult bimetallist kinnitusdetailide puhul. |
| --- | --- |

(39)

Uurimine näitas, et bimetallist kinnitusdetailide tootmise protsess erineb oluliselt roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmisprotsessist, kuna esimese puhul lisandub mitu täiendavat tootmisetappi, eri masinad ja oskusteave. Eriti keevitust ja induktsioonkuumutamist võib pidada kulukateks, ainulaadseteks ja tehnoloogiliselt tundlikeks tootmisetappideks, mida kasutatakse ainult bimetallist kinnitusdetailide puhul.

| (40) | Samuti kinnitati, et nende tootmisprotsessi erinevuste tulemuseks on bimetallist kinnitusdetailide oluliselt suuremad tootmiskulud ja hind. Samaliigiliste bimetallist ja roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmiskulud võivad varieeruda 40 %st kuni 150 %ni sõltuvalt tootmismeetodist ja kinnitusdetaili liigist/pikkusest, samal ajal kui hinnavahe võib olla isegi üle 400 %. |
| --- | --- |

(40)

Samuti kinnitati, et nende tootmisprotsessi erinevuste tulemuseks on bimetallist kinnitusdetailide oluliselt suuremad tootmiskulud ja hind. Samaliigiliste bimetallist ja roostevabast terasest kinnitusdetailide tootmiskulud võivad varieeruda 40 %st kuni 150 %ni sõltuvalt tootmismeetodist ja kinnitusdetaili liigist/pikkusest, samal ajal kui hinnavahe võib olla isegi üle 400 %.

| (41) | Oluline hinna- ja kulukuse vahe bimetallist ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel on põhjuseks, miks bimetallist kinnitusdetaile ei kasutata, kui roostevabast terasest kinnitusdetailide kasutamine annab sama tulemuse, eriti muude kui paksust metallist pindade puhul. See toetab põhjenduse 38 järeldust, et tarbijad on nende kahe kinnitusdetaili liigi erinevustest teadlikud ja peavad neid eri toodeteks. |
| --- | --- |

(41)

Oluline hinna- ja kulukuse vahe bimetallist ja roostevabast terasest kinnitusdetailide vahel on põhjuseks, miks bimetallist kinnitusdetaile ei kasutata, kui roostevabast terasest kinnitusdetailide kasutamine annab sama tulemuse, eriti muude kui paksust metallist pindade puhul. See toetab põhjenduse 38 järeldust, et tarbijad on nende kahe kinnitusdetaili liigi erinevustest teadlikud ja peavad neid eri toodeteks.

D.   JÄRELDUSED TOOTEVALIKU KOHTA

| (42) | Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et bimetallist kinnitusdetailidel on roostevabast terasest kinnitusdetailidega võrreldes erinevad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning et need erinevused mõjutavad bimetallist kinnitusdetailide lõppkasutust ja seda, kuidas turg neid tajub. |
| --- | --- |

(42)

Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et bimetallist kinnitusdetailidel on roostevabast terasest kinnitusdetailidega võrreldes erinevad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning et need erinevused mõjutavad bimetallist kinnitusdetailide lõppkasutust ja seda, kuidas turg neid tajub.

| (43) | Bimetallist kinnitusdetailide asendatavus roostevabast terasest kinnitusdetailidega on pigem piiratud, kuna enamasti ei anna roostevabast terasest kinnitusdetailide kasutamine sama tulemust kui bimetallist kinnitusdetailide kasutamine. Bimetallist kinnitusdetailide puudumisel eelistaksid tarbijad kasutada pigem süsinikterasest kinnitusdetaile. Lisaks takistab roostevabast terasest kinnitusdetailide asendamist bimetallist kinnitusdetailidega nende kahe toote oluline hinnavahe. |
| --- | --- |

(43)

Bimetallist kinnitusdetailide asendatavus roostevabast terasest kinnitusdetailidega on pigem piiratud, kuna enamasti ei anna roostevabast terasest kinnitusdetailide kasutamine sama tulemust kui bimetallist kinnitusdetailide kasutamine. Bimetallist kinnitusdetailide puudumisel eelistaksid tarbijad kasutada pigem süsinikterasest kinnitusdetaile. Lisaks takistab roostevabast terasest kinnitusdetailide asendamist bimetallist kinnitusdetailidega nende kahe toote oluline hinnavahe.

| (44) | Nimetatud erinevusi silmas pidades järeldatakse, et bimetallist kinnitusdetailid ei kuulu esialgse uurimise tootevalikusse ja et esialgse uurimisega kehtestatud meetmeid ei oleks tulnud kohaldada bimetallist kinnitusdetailide impordi suhtes. Seetõttu tuleks meetmete rakendamise ulatust tagasiulatuvalt täpsustada, muutes määrust (EÜ) nr 1890/2005, rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja rakendusmäärust (EL) nr 205/2013. |
| --- | --- |

(44)

Nimetatud erinevusi silmas pidades järeldatakse, et bimetallist kinnitusdetailid ei kuulu esialgse uurimise tootevalikusse ja et esialgse uurimisega kehtestatud meetmeid ei oleks tulnud kohaldada bimetallist kinnitusdetailide impordi suhtes. Seetõttu tuleks meetmete rakendamise ulatust tagasiulatuvalt täpsustada, muutes määrust (EÜ) nr 1890/2005, rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja rakendusmäärust (EL) nr 205/2013.

E.   UUE EKSPORTIJAGA SEOTUD LÄBIVAATAMINE

| (45) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 tuleks aegumise läbivaatamise määrusega anda uutele eksportijatele võimalus taotleda läbivaatamist. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 tuleks aegumise läbivaatamise määrusega anda uutele eksportijatele võimalus taotleda läbivaatamist.

F.   TAGASIULATUV KOHALDAMINE

| (46) | Kuna käesolevas uurimises piirduti tootevaliku täpsustamisega ja kuna esialgseid meetmeid ei oleks tulnud kohaldada bimetallist kinnitusdetailide suhtes, peetakse importijatele tekkivate võimalike takistuste vältimise eesmärgil asjakohaseks rakendada kõnealust järeldust tagasiulatuvalt alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas ka impordi suhtes, mille suhtes kohaldati ajutisi tollimakse ajavahemikus 22. maist 2005 kuni 19. novembrini 2005. |
| --- | --- |

(46)

Kuna käesolevas uurimises piirduti tootevaliku täpsustamisega ja kuna esialgseid meetmeid ei oleks tulnud kohaldada bimetallist kinnitusdetailide suhtes, peetakse importijatele tekkivate võimalike takistuste vältimise eesmärgil asjakohaseks rakendada kõnealust järeldust tagasiulatuvalt alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas ka impordi suhtes, mille suhtes kohaldati ajutisi tollimakse ajavahemikus 22. maist 2005 kuni 19. novembrini 2005.

| (47) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid sõnaselgelt esitama märkusi järelduste võimaliku tagasiulatuva mõju kohta. Kaks importijat avaldasid tagasiulatuvale rakendamisele toetust ja ükski huvitatud isik ei olnud läbivaatamise tulemuste tagasiulatuva rakendamise vastu. |
| --- | --- |

(47)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid sõnaselgelt esitama märkusi järelduste võimaliku tagasiulatuva mõju kohta. Kaks importijat avaldasid tagasiulatuvale rakendamisele toetust ja ükski huvitatud isik ei olnud läbivaatamise tulemuste tagasiulatuva rakendamise vastu.

| (48) | Seetõttu tuleks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1890/2005 tagasi maksta või vähendada bimetallist kinnitusdetailide liitu importimisel makstud lõplikult sisse nõutud ajutised tollimaksud ja lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, samuti vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 2/2012 bimetallist kinnitusdetailide importimisel liitu makstud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida on laiendatud rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013 Filipiinidelt saadetud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevatena või mitte. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

(48)

Seetõttu tuleks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1890/2005 tagasi maksta või vähendada bimetallist kinnitusdetailide liitu importimisel makstud lõplikult sisse nõutud ajutised tollimaksud ja lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, samuti vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 2/2012 bimetallist kinnitusdetailide importimisel liitu makstud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida on laiendatud rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013 Filipiinidelt saadetud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevatena või mitte. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega.

| (49) | Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EL) nr 2/2012 aegumiskuupäeva, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2. |
| --- | --- |

(49)

Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EL) nr 2/2012 aegumiskuupäeva, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2.

| (50) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(50)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

G.   AVALIKUSTAMINE

| (51) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Ettepanekuid ega kommentaare ei laekunud, |
| --- | --- |

(51)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Ettepanekuid ega kommentaare ei laekunud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1890/2005 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärinevate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.

Bimetallist kinnitusdetailid, mida määratletakse kui bimetallist isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ning teravik ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ja bimetallist isekeermestavad kruvid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ning mis mõlemad kuuluvad praegu CN-koodi ex 7318 14 10 alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla.”

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 2/2012 artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

| a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärinevate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7318 12 10, ex 7318 14 10 (TARICi koodid alates komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 830/2014 (8) avaldamisele järgnevast päevast: 7318141051, 7318141059, 7318141081 ja 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.
  Bimetallist kinnitusdetailid, mida määratletakse kui bimetallist isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ning teravik ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ja bimetallist isekeermestavad kruvid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ning mis mõlemad kuuluvad praegu CN-koodi ex 7318 14 10 alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla.

  (8)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 830/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 205/2013 seoses tootevalikuga, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad) ja seoses uute eksportijatega seotud läbivaatamise avaldustega ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks (ELT L 226, 31.7.2014, lk 16).”;" |
| --- | --- |

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärinevate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7318 12 10, ex 7318 14 10 (TARICi koodid alates komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 830/2014 (8) avaldamisele järgnevast päevast: 7318141051, 7318141059, 7318141081 ja 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.

8

Bimetallist kinnitusdetailid, mida määratletakse kui bimetallist isepuurivaid kruvisid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ning teravik ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil teha augu ja keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ja bimetallist isekeermestavad kruvid, mille tüvi ja pea on roostevabast terasest ja keermed süsinikterasest, mis on keevisliitega ühendatud ja mis võimaldab kruvil keerata oma keermestiku kõvasse metalli või terasesse, ning mis mõlemad kuuluvad praegu CN-koodi ex 7318 14 10 alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla.

(8)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 830/2014, 30. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 2/2012 ja nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 205/2013 seoses tootevalikuga, mille suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad) ja seoses uute eksportijatega seotud läbivaatamise avaldustega ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks (ELT L 226, 31.7.2014, lk 16).”;"

8

| b) | lisatakse järgmine lõige 4:
  „4.   Kui mõni Taiwani eksportiv tootja esitab komisjonile piisavalt tõendeid selle kohta, et:






  a) | ta ei eksportinud uurimise perioodil (1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   Kui mõni Taiwani eksportiv tootja esitab komisjonile piisavalt tõendeid selle kohta, et:

a)

ta ei eksportinud uurimise perioodil (1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

| b) | ta ei ole seotud ühegi Taiwani eksportija või tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ja |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Taiwani eksportija või tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ja

| c) | ta on asjaomast toodet pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus; |
| --- | --- |

c)

ta on asjaomast toodet pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus;

lisa võib muuta, lisades uue eksportiva tootja nende koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 15,8 %.”

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 205/2013 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EL) nr 2/2012 (mida on muudetud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 830/2014 (9) artikliga 2) artikli 1 lõikega 2 kõigile teistele Hiina äriühingutele Hiinast pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse käesolevaga Filipiinidelt lähetatud roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevatena või mitte, ning mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 ja ex 7318 15 70 (TARICi koodid 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 ja 7318157081) alla, v.a järgmiste äriühingute toodang:

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipiinid | B355 |
| Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipiinid | B356 |

Äriühing

TARICi lisakood

Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipiinid

B355

Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipiinid

B356

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1890/2005 artikli 1 lõikega 1 ja rakendusmääruse (EL) nr 2/2012 artikli 1 lõikega 1 (nagu seda on laiendatud rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013 ja muudetud käesoleva määrusega) hõlmamata kaupade puhul kuulub lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1890/2005 artikli 1 lõike 1 ja artikli 2 alusel ning rakendusmääruse (EL) nr 2/2012 (mida on enne käesoleva määrusega muutmist laiendatud rakendusmäärusega (EL) nr 205/2013) artikli 1 lõike 1 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt. Juhul kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (10) artikli 236 lõikes 2 sätestatud tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel selliselt, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

10

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 20. novembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1890/2005, 14. november 2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus (ELT L 302, 19.11.2005, lk 1).

2

(3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 2/2012, 4. jaanuar 2012, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 5, 7.1.2012, lk 1).

3

(4)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 205/2013, 7. märts 2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 2/2012 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt lähetatud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevana või mitte, ning lõpetatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist sama määrusega kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast ja Taist lähetatud teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi kaudu, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast või Taist pärinevana või mitte (ELT L 68, 12.3.2013, lk 1).

4

(5)  ELT C 160, 6.6.2013, lk 3.

5

(6)  Vahepealne läbivaatamine algatati Hiina suhtes ametkondlikult, kuna meetmeid kohaldatakse praegu nii Taiwani kui ka Hiina suhtes.

6

(7)  Aegumise läbivaatamise määruse põhjendus 22.

7

(10)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

10

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 831/2014,

30. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 41,5 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | MK | 65,0 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 73,2 |
| 0709 93 10 | TR | 96,1 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 50 10 | AR | 108,3 |
| BO | 98,4 |
| CL | 153,6 |
| MGB | 99,6 |
| UY | 153,1 |
| ZA | 145,8 |
| ZZ | 126,5 |
| 0806 10 10 | BR | 152,3 |
| CL | 90,0 |
| EG | 159,6 |
| MA | 148,6 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,2 |
| 0808 10 80 | AR | 178,9 |
| BR | 62,3 |
| CL | 91,5 |
| NZ | 128,6 |
| US | 155,0 |
| ZA | 116,9 |
| ZZ | 122,2 |
| 0808 30 90 | AR | 76,6 |
| CL | 104,1 |
| NZ | 177,1 |
| TR | 191,6 |
| ZA | 82,4 |
| ZZ | 126,4 |
| 0809 10 00 | MK | 106,1 |
| TR | 255,2 |
| XS | 133,5 |
| ZZ | 164,9 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| TR | 360,9 |
| US | 408,0 |
| ZZ | 364,3 |
| 0809 30 | MK | 73,7 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 111,3 |
| 0809 40 05 | BA | 43,7 |
| MK | 49,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 78,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

41,5

ZZ

41,5

0707 00 05

MK

65,0

TR

81,4

ZZ

73,2

0709 93 10

TR

96,1

ZZ

96,1

0805 50 10

AR

108,3

BO

98,4

CL

153,6

MGB

99,6

UY

153,1

ZA

145,8

ZZ

126,5

0806 10 10

BR

152,3

CL

90,0

EG

159,6

MA

148,6

TR

160,3

ZZ

142,2

0808 10 80

AR

178,9

BR

62,3

CL

91,5

NZ

128,6

US

155,0

ZA

116,9

ZZ

122,2

0808 30 90

AR

76,6

CL

104,1

NZ

177,1

TR

191,6

ZA

82,4

ZZ

126,4

0809 10 00

MK

106,1

TR

255,2

XS

133,5

ZZ

164,9

0809 29 00

CA

324,1

TR

360,9

US

408,0

ZZ

364,3

0809 30

MK

73,7

TR

148,9

ZZ

111,3

0809 40 05

BA

43,7

MK

49,3

TR

141,2

ZZ

78,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 832/2014,

30. juuli 2014,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 kohaselt Ukrainast pärit teatavate teraviljade kohta avatud tariifikvootide raames esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 416/2014 (2) on avatud imporditariifikvoodid teatavate Ukrainast pärit teraviljade jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 416/2014 (2) on avatud imporditariifikvoodid teatavate Ukrainast pärit teraviljade jaoks.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 artikli 4 lõike 1 kohaselt esitatud teadetest selgub, et impordilitsentsitaotlused, mis kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 teise lõigu kohaselt on pädevatele asutustele esitatud alates 18. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi kuni 25. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi järjekorranumbriga 09.4308 tähistatud kvoodi kohta, hõlmavad olemasolevast suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata kindlaks asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 artikli 4 lõike 1 kohaselt esitatud teadetest selgub, et impordilitsentsitaotlused, mis kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 teise lõigu kohaselt on pädevatele asutustele esitatud alates 18. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi kuni 25. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi järjekorranumbriga 09.4308 tähistatud kvoodi kohta, hõlmavad olemasolevast suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata kindlaks asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient.

| (3) | Järjekorranumbri 09.4308 all esitatud tariifikvoodi kohta ei tohiks rohkem impordilitsentse välja anda. |
| --- | --- |

(3)

Järjekorranumbri 09.4308 all esitatud tariifikvoodi kohta ei tohiks rohkem impordilitsentse välja anda.

| (4) | Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(4)

Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 lisas loetletud ja järjekorranumbri 09.4308 all esitatud tariifikvoodiga [tariifikvootidega] hõlmatud toodete kohta alates 18. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi kuni 25. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi esitatud impordilitsentsitaotluste puhul antakse litsents välja taotletud kogustele, mis korrutatakse 80,115428 % jaotuskoefitsiendiga järjekorranumbriga 09.4308 tähistatud tariifikvoodi kohta esitatud taotluste puhul.

2.   Peatatakse impordilitsentside väljaandmine selliste koguste jaoks, mille kohta on esitatud taotlus rakendusmääruse (EL) nr 416/2014 lisas loetletud ning järjekorranumbri 09.4308 all esitatud tariifikvoodi raames alates 25. juuli 2014 kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu direktor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 416/2014, 23. aprill 2014, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 121, 24.4.2014, lk 53).

2

---

OTSUSED

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/29

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuli 2014,

euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015

(2014/509/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni aruannet,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse arutelu Euroopa Ülemkogus,

võttes arvesse neid liikmesriike esindavate nõukogu liikmete soovitust, mille rahaühik on euro,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. Nõukogu otsustas oma 3. mail 1998 Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999 (1). |
| --- | --- |

(1)

Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. Nõukogu otsustas oma 3. mail 1998 Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999 (1).

| (2) | Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2010/416/EL (7) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2013/387/EL (8) otsustas nõukogu, et Läti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2010/416/EL (7) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2013/387/EL (8) otsustas nõukogu, et Läti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks.

| (3) | Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule (edaspidi „EÜ asutamisleping”) lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Kõnealust teadet ei ole muudetud. Vastavalt EÜ asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule (edaspidi „EÜ asutamisleping”) lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Kõnealust teadet ei ole muudetud. Vastavalt EÜ asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist.

| (4) | Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti (9) artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (10) artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2012. aasta ühinemisakti (11) artiklile 5 on Horvaatia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti (9) artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (10) artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2012. aasta ühinemisakti (11) artiklile 5 on Horvaatia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand.

| (5) | Euroopa Keskpank (EKP) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (12). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati 16. märtsi 2006. aasta lepinguga Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (13). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Keskpank (EKP) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (12). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati 16. märtsi 2006. aasta lepinguga Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (13).

| (6) | ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtiva erandi kehtetuks tunnistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

(6)

ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtiva erandi kehtetuks tunnistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele.

| (7) | Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja, tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja EKP põhikirjaga (edaspidi „EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Leedu õigusaktide kooskõlale ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja, tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja EKP põhikirjaga (edaspidi „EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Leedu õigusaktide kooskõlale ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga.

| (8) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 140 osutatud protokolli nr 13 (lähenemiskriteeriumide kohta) artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ette nähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmist mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2494/95 (14) määratletud tarbijahindade harmoneeritud indeksi põhjal. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes võeti arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti kolme hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,7 protsenti, kusjuures Läti, Portugal ja Iirimaa olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt 0,1 protsenti, 0,3 protsenti ja 0,3 protsenti. Põhjendatud on jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide hulgast välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004., 2010. ja 2013. aasta lähenemisaruannetes. Praegu on põhjendatud jätta Kreeka, Bulgaaria ja Küpros parimate tulemustega riikide hulgast välja (15). Kontrollväärtuse arvutamiseks asendatakse need Läti, Portugali ja Iirimaaga, kelle keskmine inflatsioonimäär on madaluselt järgmine. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 140 osutatud protokolli nr 13 (lähenemiskriteeriumide kohta) artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ette nähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmist mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2494/95 (14) määratletud tarbijahindade harmoneeritud indeksi põhjal. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes võeti arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti kolme hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,7 protsenti, kusjuures Läti, Portugal ja Iirimaa olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt 0,1 protsenti, 0,3 protsenti ja 0,3 protsenti. Põhjendatud on jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide hulgast välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004., 2010. ja 2013. aasta lähenemisaruannetes. Praegu on põhjendatud jätta Kreeka, Bulgaaria ja Küpros parimate tulemustega riikide hulgast välja (15). Kontrollväärtuse arvutamiseks asendatakse need Läti, Portugali ja Iirimaaga, kelle keskmine inflatsioonimäär on madaluselt järgmine.

| (9) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 2 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehtiks liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohane nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 2 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehtiks liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohane nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.

| (10) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 3 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik oleks järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ette nähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 15. mail 2014 lõppenud kaheaastast ajavahemikku. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 3 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik oleks järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ette nähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 15. mail 2014 lõppenud kaheaastast ajavahemikku.

| (11) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 4 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületaks keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuses parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Võttes aluseks pikaajalised intressimäärad Lätis (3,3 protsenti), Iirimaal (3,5 protsenti) ja Portugalis (5,9 protsenti), oli 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastasel ajavahemikul kontrollväärtus 6,2 protsenti. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 4 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületaks keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuses parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Võttes aluseks pikaajalised intressimäärad Lätis (3,3 protsenti), Iirimaal (3,5 protsenti) ja Portugalis (5,9 protsenti), oli 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastasel ajavahemikul kontrollväärtus 6,2 protsenti.

| (12) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas nimetatud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2014 andnud aru vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 (16). |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas nimetatud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2014 andnud aru vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 (16).

| (13) | Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Leedu on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused:






  a) | Leedu siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga; |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Leedu on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused:

a)

Leedu siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;

| b) | selle kohta, kuidas Leedu on täitnud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:






  — | 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Leedu keskmine inflatsioonimäär 0,6 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel; |
| --- | --- | --- |

b)

selle kohta, kuidas Leedu on täitnud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:

—

2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Leedu keskmine inflatsioonimäär 0,6 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;

| — | Leedu suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2013. aastal oli 2,1 % SKPst; |
| --- | --- |

—

Leedu suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2013. aastal oli 2,1 % SKPst;

| — | Leedu on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; ERM II-ga liitumisel kohustusid ametiasutused ühepoolselt säilitama valuutakomitee süsteemi. Käesolevale hindamisele eelnenud kahe aasta vältel ei kaldunud liti vahetuskurss keskkursist kõrvale ega olnud surve all; |
| --- | --- |

—

Leedu on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; ERM II-ga liitumisel kohustusid ametiasutused ühepoolselt säilitama valuutakomitee süsteemi. Käesolevale hindamisele eelnenud kahe aasta vältel ei kaldunud liti vahetuskurss keskkursist kõrvale ega olnud surve all;

| — | 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Leedu pikaajaline intressimäär keskmiselt 3,6 %, mis on tublisti allpool kontrollväärtust; |
| --- | --- |

—

2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Leedu pikaajaline intressimäär keskmiselt 3,6 %, mis on tublisti allpool kontrollväärtust;

| c) | võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Leedu euro kasutuselevõtu tingimused, |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Leedu euro kasutuselevõtu tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedu täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. 2003. aasta ühinemisakti artiklis 4 osutatud erand Leedu suhtes tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 3. mai 1998. aasta otsus 98/317/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 109j lõikele 4 (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).

1

(2)  Nõukogu 19. juuni 2000. aasta otsus 2000/427/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Kreekas 1. jaanuaril 2001 (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19).

2

(3)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsus 2006/495/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (ELT L 195, 15.7.2006, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 10. juuli 2007. aasta otsus 2007/503/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Küprosel 1. jaanuaril 2008. aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 29).

4

(5)  Nõukogu 10. juuli 2007. aasta otsus 2007/504/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Maltal 1. jaanuaril 2008. aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 32).

5

(6)  Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsus 2008/608/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (ELT L 195, 24.7.2008, lk 24).

6

(7)  Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsus 2010/416/EL vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 (ELT L 196, 28.7.2010, lk 24).

7

(8)  Nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsus 2013/387/EL euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (ELT L 195, 18.7.2013, lk 24).

8

(9)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

9

(10)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.

10

(11)  ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.

11

(12)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.

12

(13)  ELT C 73, 25.3.2006, lk 21.

13

(14)  Nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

14

(15)  Aprillis 2014 oli 12 kuu keskmine inflatsioonimäär Kreekas, Bulgaarias ja Küprosel vastavalt – 1,2 %, – 0,8 % ja – 0,4 % ning euroalal 1,0 %.

15

(16)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

16

---

| 31.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/33

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. juuli 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) seoses kõnealuse rakendusotsuse kohaldamisajaga

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5327 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/510/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus 2014/88/EL (2) võeti vastu pärast seda, kui toidu- ja söödaalasele kiirhoiatussüsteemile (RASFF) esitati arvukalt teateid salmonella tüvede, sealhulgas salmonella serotüübi Salmonella typhimurium leidumise kohta toiduainetes. Teadete arv selle serotüübiga inimeste nakatumise kohta on suuruselt teisel kohal ning nakkuse kõrge levimus on avastatud Bangladeshist pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavates või nendest koosnevates toiduainetes. Ühendkuningriik on alates 2011. aastast teatanud mitmest beetlipiprast tingitud salmonelloosipuhangust. Samuti on tõenäoline, et paljudest juhtumitest liidus on jäetud teatamata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus 2014/88/EL (2) võeti vastu pärast seda, kui toidu- ja söödaalasele kiirhoiatussüsteemile (RASFF) esitati arvukalt teateid salmonella tüvede, sealhulgas salmonella serotüübi Salmonella typhimurium leidumise kohta toiduainetes. Teadete arv selle serotüübiga inimeste nakatumise kohta on suuruselt teisel kohal ning nakkuse kõrge levimus on avastatud Bangladeshist pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavates või nendest koosnevates toiduainetes. Ühendkuningriik on alates 2011. aastast teatanud mitmest beetlipiprast tingitud salmonelloosipuhangust. Samuti on tõenäoline, et paljudest juhtumitest liidus on jäetud teatamata.

| (2) | Sellest tulenevalt on komisjoni rakendusotsusega 2014/88/EL keelatud Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete import liitu kuni 31. juulini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Sellest tulenevalt on komisjoni rakendusotsusega 2014/88/EL keelatud Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete import liitu kuni 31. juulini 2014.

| (3) | 2014. aasta veebruaris esitas Bangladesh ajakohastatud versiooni oma tegevuskava rakendamiseks, et tegelda puudustega, mis avastati Euroopa Komisjoni Toidu- ja Veterinaarameti 2013. aasta auditi käigus. Bangladesh märkis, et rakendamine veel jätkub ning see ei ole lõpetatud. |
| --- | --- |

(3)

2014. aasta veebruaris esitas Bangladesh ajakohastatud versiooni oma tegevuskava rakendamiseks, et tegelda puudustega, mis avastati Euroopa Komisjoni Toidu- ja Veterinaarameti 2013. aasta auditi käigus. Bangladesh märkis, et rakendamine veel jätkub ning see ei ole lõpetatud.

| (4) | Seega on vaja tegelda veel mitme lahendamata küsimusega. Eelkõige ei ole rakendatud tööstusharu pakutud beetlilehtede ekspordiprogrammi. Bangladeshis 2013. aasta mais kehtestatud beetlilehtede ekspordikeeld on endiselt jõus. Kõnealune keeld ei ole siiski osutunud täiel määral tõhusaks. Alates keelu vastuvõtmisest on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud üheksast juhtumist, mil püüti beetlilehti liitu importida. Seetõttu ei saa järeldada, et Bangladeshi pakutavad tagatised on piisavad inimeste tervisele avalduva tõsise ohuga tegelemiseks. Seepärast peaksid kehtima jääma rakendusotsusega 2014/88/EL kehtestatud erakorralised meetmed. |
| --- | --- |

(4)

Seega on vaja tegelda veel mitme lahendamata küsimusega. Eelkõige ei ole rakendatud tööstusharu pakutud beetlilehtede ekspordiprogrammi. Bangladeshis 2013. aasta mais kehtestatud beetlilehtede ekspordikeeld on endiselt jõus. Kõnealune keeld ei ole siiski osutunud täiel määral tõhusaks. Alates keelu vastuvõtmisest on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud üheksast juhtumist, mil püüti beetlilehti liitu importida. Seetõttu ei saa järeldada, et Bangladeshi pakutavad tagatised on piisavad inimeste tervisele avalduva tõsise ohuga tegelemiseks. Seepärast peaksid kehtima jääma rakendusotsusega 2014/88/EL kehtestatud erakorralised meetmed.

| (5) | Rakendusotsuse 2014/88/EL kohaldamisperioodi tuleks seepärast pikendada kuni 30. juuni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse 2014/88/EL kohaldamisperioodi tuleks seepärast pikendada kuni 30. juuni 2015.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/88/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2015.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2014/88/EL, 13. veebruar 2014, Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta (ELT L 45, 15.2.2014, lk 34).

2

Piper betle

---