# Euroopa Liidu L 201/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 201 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide10. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 201

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide10. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 743/2014, 9. juuli 2014, millega asendatakse määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa seoses analüüside minimaalse sagedusega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 744/2014, 9. juuli 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bœuf de Charolles (KPN)] | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2014, 9. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 746 /2014, 9. juuli 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 27. juunist 2014 kuni 4. juulini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames | 7 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/88/EL, 9. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega (
  1
  ) | 9 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/443/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepinguga asutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega | 18 |
| | | 2014/444/EL, Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, ühe Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtuniku nime väljajätmise kohta otsuses 2013/181/EL sätestatud nimekirjast | 24 |
| | | 2014/445/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, Regioonide Komitee kahe Taani liikme ja kuue Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 25 |
| | | 2014/446/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, Regioonide Komitee kahe Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta | 27 |
| | * | Nõukogu otsus 2014/447/ÜVJP, 9. juuli 2014, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) | 28 |
| | | 2014/448/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 8. juuli 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/178/EL seoses sigade Aafrika katkuga Lätis
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4925 all)

   (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 743/2014, 9. juuli 2014, millega asendatakse määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa seoses analüüside minimaalse sagedusega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 744/2014, 9. juuli 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bœuf de Charolles (KPN)]

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2014, 9. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 746 /2014, 9. juuli 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 27. juunist 2014 kuni 4. juulini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

7

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/88/EL, 9. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega (
  1
  )

1

9

OTSUSED

2014/443/EL

*

Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepinguga asutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega

18

2014/444/EL, Euratom

*

Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, ühe Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtuniku nime väljajätmise kohta otsuses 2013/181/EL sätestatud nimekirjast

24

2014/445/EL

*

Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, Regioonide Komitee kahe Taani liikme ja kuue Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

25

2014/446/EL

*

Nõukogu otsus, 8. juuli 2014, Regioonide Komitee kahe Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta

27

*

Nõukogu otsus 2014/447/ÜVJP, 9. juuli 2014, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

28

2014/448/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 8. juuli 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/178/EL seoses sigade Aafrika katkuga Lätis
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4925 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4925 all)

1

31

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 170/14/COL, 24. aprill 2014, Islandi regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Island) | 33 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 170/14/COL, 24. aprill 2014, Islandi regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Island)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 743/2014,

9. juuli 2014,

millega asendatakse määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa seoses analüüside minimaalse sagedusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (2) VII lisas on kindlaks määratud asjakohaste kütuste ja materjalide analüüside minimaalne sagedus, mida käitaja peab kohaldama arvutustegurite kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (2) VII lisas on kindlaks määratud asjakohaste kütuste ja materjalide analüüside minimaalne sagedus, mida käitaja peab kohaldama arvutustegurite kindlaksmääramisel.

| (2) | Määruse (EL) nr 601/2012 artikliga 35 on ette nähtud, et VII lisa vaadatakse läbi regulaarselt ja esmakordselt toimub see kuni kahe aasta möödumisel nimetatud määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 601/2012 artikliga 35 on ette nähtud, et VII lisa vaadatakse läbi regulaarselt ja esmakordselt toimub see kuni kahe aasta möödumisel nimetatud määruse jõustumisest.

| (3) | Määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa tuleks muuta, et täpsustada selles loetletud kütuste ja materjalide klassifitseerimist ja kategoriseerimist ning suurendada järjepidevust heitkoguste arvutamisel kasutatavate asjakohaste tegurite kohaldamisel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa tuleks muuta, et täpsustada selles loetletud kütuste ja materjalide klassifitseerimist ja kategoriseerimist ning suurendada järjepidevust heitkoguste arvutamisel kasutatavate asjakohaste tegurite kohaldamisel.

| (4) | Selguse huvides on asjakohane määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa asendada. |
| --- | --- |

(4)

Selguse huvides on asjakohane määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa asendada.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 601/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 601/2012 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 601/2012 VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 601/2012, 21. juuni 2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta (ELT L 181, 12.7.2012, lk 30).

2

---

LISA

„VII LISA

Analüüside minimaalne sagedus (artikkel 35)

| Kütus/materjal | Analüüside minimaalne sagedus |
| --- | --- |
| Maagaas | Vähemalt iga nädal |
| Muud gaasid, eelkõige sünteesgaas ja protsessigaasid (rafineerimistehaste gaaside segu, koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja konverteri gaas) | Vähemalt iga päev, päeva erinevatel aegadel kohaseid protseduure kasutades |
| Kütteõlid (nt kerge, keskmine, raske kütteõli, bituumen) | Iga 20 000 tonni kohta ja vähemalt kuus korda aastas |
| Süsi, koksisüsi, naftakoks, turvas | Iga 20 000 tonni kütuse/materjali kohta ja vähemalt kuus korda aastas |
| Muud kütused | Iga 10 000 tonni kütuse kohta ja vähemalt neli korda aastas |
| Töötlemata tahked jäätmed (puhas fossiilne või biomassi ja fossiilse segu) | Iga 5 000 tonni jäätmete kohta ja vähemalt neli korda aastas |
| Vedelad jäätmed, eeltöödeldud tahked jäätmed | Iga 10 000 tonni jäätmete kohta ja vähemalt neli korda aastas |
| Karbonaatmineraalid (sealhulgas lubjakivi ja dolomiit) | Iga 50 000 tonni materjali kohta ja vähemalt neli korda aastas |
| Savi ja põlevkivi | Materjali kogus, mis vastab 50 000 tonnile CO2-le, vähemalt neli korda aastas |
| Muud materjalid (tooraine, vahesaadused ja lõpptooted) | Olenevalt materjali liigist ja varieerumisest materjali kogus, mis vastab 50 000 tonnile CO2-le, vähemalt neli korda aastas.” |

Kütus/materjal

Analüüside minimaalne sagedus

Maagaas

Vähemalt iga nädal

Muud gaasid, eelkõige sünteesgaas ja protsessigaasid (rafineerimistehaste gaaside segu, koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja konverteri gaas)

Vähemalt iga päev, päeva erinevatel aegadel kohaseid protseduure kasutades

Kütteõlid (nt kerge, keskmine, raske kütteõli, bituumen)

Iga 20 000 tonni kohta ja vähemalt kuus korda aastas

Süsi, koksisüsi, naftakoks, turvas

Iga 20 000 tonni kütuse/materjali kohta ja vähemalt kuus korda aastas

Muud kütused

Iga 10 000 tonni kütuse kohta ja vähemalt neli korda aastas

Töötlemata tahked jäätmed (puhas fossiilne või biomassi ja fossiilse segu)

Iga 5 000 tonni jäätmete kohta ja vähemalt neli korda aastas

Vedelad jäätmed, eeltöödeldud tahked jäätmed

Iga 10 000 tonni jäätmete kohta ja vähemalt neli korda aastas

Karbonaatmineraalid (sealhulgas lubjakivi ja dolomiit)

Iga 50 000 tonni materjali kohta ja vähemalt neli korda aastas

Savi ja põlevkivi

Materjali kogus, mis vastab 50 000 tonnile CO2-le, vähemalt neli korda aastas

Muud materjalid (tooraine, vahesaadused ja lõpptooted)

Olenevalt materjali liigist ja varieerumisest materjali kogus, mis vastab 50 000 tonnile CO2-le, vähemalt neli korda aastas.”

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 744/2014,

9. juuli 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bœuf de Charolles (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Bœuf de Charolles” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Bœuf de Charolles” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bœuf de Charolles” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bœuf de Charolles” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 42, 13.2.2014, lk 16.

2

---

Lisa

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

PRANTSUSMAA

Bœuf de Charolles (KPN)

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 745/2014,

9. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 67,1 |
| TR | 88,1 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 64,2 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 31,3 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 60,7 |
| 0709 93 10 | TR | 98,0 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | AR | 119,5 |
| TR | 77,0 |
| UY | 116,7 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 109,6 |
| 0808 10 80 | AR | 121,1 |
| BR | 94,8 |
| CL | 102,6 |
| NZ | 130,2 |
| ZA | 132,8 |
| ZZ | 116,3 |
| 0808 30 90 | AR | 70,8 |
| CL | 99,9 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 111,8 |
| 0809 10 00 | BA | 112,1 |
| MK | 85,8 |
| TR | 241,7 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0809 29 00 | TR | 239,9 |
| ZZ | 239,9 |
| 0809 30 | MK | 63,3 |
| TR | 141,7 |
| ZA | 249,3 |
| ZZ | 151,4 |
| 0809 40 05 | BA | 71,0 |
| ZZ | 71,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

53,5

MK

67,1

TR

88,1

XS

47,9

ZZ

64,2

0707 00 05

AL

74,4

MK

31,3

TR

76,3

ZZ

60,7

0709 93 10

TR

98,0

ZZ

98,0

0805 50 10

AR

119,5

TR

77,0

UY

116,7

ZA

125,3

ZZ

109,6

0808 10 80

AR

121,1

BR

94,8

CL

102,6

NZ

130,2

ZA

132,8

ZZ

116,3

0808 30 90

AR

70,8

CL

99,9

NZ

184,8

ZA

91,8

ZZ

111,8

0809 10 00

BA

112,1

MK

85,8

TR

241,7

XS

59,5

ZZ

124,8

0809 29 00

TR

239,9

ZZ

239,9

0809 30

MK

63,3

TR

141,7

ZA

249,3

ZZ

151,4

0809 40 05

BA

71,0

ZZ

71,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 746 /2014,

9. juuli 2014,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 27. juunist 2014 kuni 4. juulini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (2) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 277 988 tonnile maisile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (2) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 277 988 tonnile maisile.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 138 994 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 2 ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 138 994 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 2 ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2014.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 alusel alates 27. juunist 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 4. juulini 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 alusel alates 27. juunist 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 4. juulini 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodiperioodiks. |
| --- | --- |

(4)

Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodiperioodiks.

| (5) | Impordilitsentside väljaandmise tõhusa haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Impordilitsentside väljaandmise tõhusa haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikes 1 osutatud kvoodist tulenev maisi impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud alates 27. juunist 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 4. juulini 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi jaotuskoefitsiendi 7,692996 % alusel eraldatavate taotletud koguste kohta.

2.   Litsentside väljaandmine kogustele, mille kohta on taotlused esitatud alates 4. juulist 2014 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi), on jooksvaks kvoodiperioodiks peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 969/2006, 29. juuni 2006, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 176, 30.6.2006, lk 44).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

DIREKTIIVID

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/9

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/88/EL,

9. juuli 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 5 lõikega 1 koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate kohta, et hõlbustada ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamist ning toetada raudtee ohutuse üldise arengu järelevalvet. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikega 3 tuleks ühistes ohutuseesmärkides määratleda ohutustasemed, mis on määratud ühiskonnale vastuvõetava riskitaseme kriteeriumidega. Ühiste ohutusnäitajate peamine eesmärk peaks olema mõõta ohutustaset ja hõlbustada ohutuseesmärkide majandusliku mõju hindamist. Seepärast on vaja raudteel toimunud õnnetusjuhtumite kuludega seotud näitajatelt minna üle näitajatele, mis on seotud õnnetusjuhtumite majandusliku mõjuga ühiskonnale. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 5 lõikega 1 koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate kohta, et hõlbustada ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamist ning toetada raudtee ohutuse üldise arengu järelevalvet. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikega 3 tuleks ühistes ohutuseesmärkides määratleda ohutustasemed, mis on määratud ühiskonnale vastuvõetava riskitaseme kriteeriumidega. Ühiste ohutusnäitajate peamine eesmärk peaks olema mõõta ohutustaset ja hõlbustada ohutuseesmärkide majandusliku mõju hindamist. Seepärast on vaja raudteel toimunud õnnetusjuhtumite kuludega seotud näitajatelt minna üle näitajatele, mis on seotud õnnetusjuhtumite majandusliku mõjuga ühiskonnale.

| (2) | Ohutuse suurendamisele rahalise väärtuse omistamist tuleks vaadelda poliitiliste meetmete jaoks ette nähtud piiratud eelarveliste vahendite kontekstis. Seepärast tuleks esmatähtsaks pidada algatusi, millega tagatakse vahendite tõhus jaotamine. |
| --- | --- |

(2)

Ohutuse suurendamisele rahalise väärtuse omistamist tuleks vaadelda poliitiliste meetmete jaoks ette nähtud piiratud eelarveliste vahendite kontekstis. Seepärast tuleks esmatähtsaks pidada algatusi, millega tagatakse vahendite tõhus jaotamine.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artikliga 9 antakse Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) ülesanne luua võrgustik ohutusasutuste (direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3 esitatud määratlus) ja uurimise eest vastutavate riigiasutustega, et määratleda direktiivi 2004/49/EÜ I lisas loetletud ühiste ohutusnäitajate sisu. 10. detsembril 2013 esitas agentuur oma soovituse (ERA-REC-08-2013) I lisa läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artikliga 9 antakse Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) ülesanne luua võrgustik ohutusasutuste (direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3 esitatud määratlus) ja uurimise eest vastutavate riigiasutustega, et määratleda direktiivi 2004/49/EÜ I lisas loetletud ühiste ohutusnäitajate sisu. 10. detsembril 2013 esitas agentuur oma soovituse (ERA-REC-08-2013) I lisa läbivaatamise kohta.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2004/49/EÜ I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2004/49/EÜ I lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas direktiivis esitatud meetmed on kooskõlas vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikele 1 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis esitatud meetmed on kooskõlas vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikele 1 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/49/EÜ I lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2015. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004, 29. aprill 2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus), ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

2

---

LISA

I LISA

Ühised ohutusnäitajad

Artikli 3 punktis g määratletud ohutusasutustel tuleb igal aastal esitada ühised ohutusnäitajad.

Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud tegevustega seotud näitajatest tuleb aru anda eraldi, kui need esitatakse.

Uute faktide või vigade avastamisel pärast aruande esitamist muudab või parandab ohutusasutus konkreetse aasta näitajaid esimesel võimalusel ja hiljemalt järgmises aastaaruandes.

Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise meetodid on sätestatud liites.

1.   Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

| 1.1. | Märkimisväärsete õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:






  — | rongi kokkupõrge raudteeveeremiga, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Märkimisväärsete õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:

—

rongi kokkupõrge raudteeveeremiga,

| — | rongi kokkupõrge vabas liikumisruumis paikneva takistusega, |
| --- | --- |

—

rongi kokkupõrge vabas liikumisruumis paikneva takistusega,

| — | rongi rööbastelt mahasõit, |
| --- | --- |

—

rongi rööbastelt mahasõit,

| — | raudteeületuskoha õnnetusjuhtum, sh jalakäijatega raudteeületuskohal toimunud õnnetused punktis 6.2 määratletud viie raudteeületuskoha liigi kaupa, |
| --- | --- |

—

raudteeületuskoha õnnetusjuhtum, sh jalakäijatega raudteeületuskohal toimunud õnnetused punktis 6.2 määratletud viie raudteeületuskoha liigi kaupa,

| — | liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtum inimestega, välja arvatud enesetapud ja enesetapukatsed, |
| --- | --- |

—

liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtum inimestega, välja arvatud enesetapud ja enesetapukatsed,

| — | veeremipõleng, |
| --- | --- |

—

veeremipõleng,

| — | muu. |
| --- | --- |

—

muu.

Igast märkimisväärsest õnnetusjuhtumist kantakse aruandes ette esmase õnnetusjuhtumi liigi alusel, isegi kui teisese õnnetusjuhtumi tagajärjed on raskemad (nt rööbastelt mahasõidule järgnev tulekahju).

| 1.2. | Raskelt vigastatute ja hukkunute koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste kategooriate kaupa:






  — | reisija (ka suhtarv reisijakilomeetrite ja reisirongkilomeetrite koguarvu suhtes); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Raskelt vigastatute ja hukkunute koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste kategooriate kaupa:

—

reisija (ka suhtarv reisijakilomeetrite ja reisirongkilomeetrite koguarvu suhtes);

| — | töötaja või töövõtja, |
| --- | --- |

—

töötaja või töövõtja,

| — | raudteeületuskoha kasutaja; |
| --- | --- |

—

raudteeületuskoha kasutaja;

| — | raudteerajatiste territooriumil loata viibiv isik, |
| --- | --- |

—

raudteerajatiste territooriumil loata viibiv isik,

| — | muu isik perroonil, |
| --- | --- |

—

muu isik perroonil,

| — | muu isik väljaspool perrooni. |
| --- | --- |

—

muu isik väljaspool perrooni.

2.   Ohtlike kaupadega seotud näitajad

Ohtlike kaupade raudteeveoga seotud õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste kategooriate kaupa:

| — | õnnetusjuhtumid, mis hõlmavad vähemalt ühte ohtlikke kaupu vedavat raudteeveeremit, vastavalt lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

—

õnnetusjuhtumid, mis hõlmavad vähemalt ühte ohtlikke kaupu vedavat raudteeveeremit, vastavalt lisas esitatud määratlusele;

| — | selliste õnnetusjuhtumite arv, mille käigus vabaneb ohtlikke aineid. |
| --- | --- |

—

selliste õnnetusjuhtumite arv, mille käigus vabaneb ohtlikke aineid.

3.   Enesetappudega seotud näitajad

Enesetappude ning enesetapukatsete koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes.

4.   Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

Õnnetusjuhtumite algpõhjuste koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste algpõhjuste liikide kaupa:

| — | purunenud rööbas, |
| --- | --- |

—

purunenud rööbas,

| — | rööbastee väljakummumine ja muu deformatsioon, |
| --- | --- |

—

rööbastee väljakummumine ja muu deformatsioon,

| — | valemärguandest tingitud tõrge, |
| --- | --- |

—

valemärguandest tingitud tõrge,

| — | signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumisega, |
| --- | --- |

—

signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumisega,

| — | signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumata, |
| --- | --- |

—

signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumata,

| — | ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud ratas, |
| --- | --- |

—

ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud ratas,

| — | ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud telg. |
| --- | --- |

—

ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud telg.

Kõikidest algpõhjustest (nii õnnetusjuhtumi põhjustanud kui ka muudest) tuleb teatada. (Märkimisväärse õnnetusjuhtumi põhjustanud algpõhjustest tuleb teatada ka algpõhjusi käsitlevate ohutusnäitajate raames; algpõhjustest, mis ei põhjustanud märkimisväärset õnnetusjuhtumit, teatatakse ainult õnnetusjuhtumeid käsitlevate ohutusnäitajate raames.)

5.   Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamisega seotud näitajad

Järgmiste tegurite koguarvud ja suhtarvud rongkilomeetrite suhtes eurodes:

| — | surmade ja raskete vigastuste arv korrutatud ohvrite ärahoidmise väärtusega (VPC — Value of Preventing a Casualty), |
| --- | --- |

—

surmade ja raskete vigastuste arv korrutatud ohvrite ärahoidmise väärtusega (VPC — Value of Preventing a Casualty),

| — | keskkonnakahju maksumus, |
| --- | --- |

—

keskkonnakahju maksumus,

| — | veeremile või infrastruktuurile põhjustatud materiaalne kahju, |
| --- | --- |

—

veeremile või infrastruktuurile põhjustatud materiaalne kahju,

| — | õnnetusjuhtumitest tingitud viivituste maksumus. |
| --- | --- |

—

õnnetusjuhtumitest tingitud viivituste maksumus.

Ohutusasutused teatavad märkimisväärsete õnnetusjuhtumite majandusliku mõju.

VPC on väärtus, mille ühiskond omistab ohvrite ärahoidmisele, ja seega ei ole see õnnetusjuhtumi osaliste jaoks hüvitise võrdlusnäitaja.

6.   Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

| 6.1. | Rongiturvangu süsteemiga (TPS — Train Protection System) varustatud teede protsendimäär ja rongis töötavaid turvangusüsteeme kasutades läbitud rongkilomeetrite protsendimäär järgmise liigituse kohaselt:






  — | hoiatus, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Rongiturvangu süsteemiga (TPS — Train Protection System) varustatud teede protsendimäär ja rongis töötavaid turvangusüsteeme kasutades läbitud rongkilomeetrite protsendimäär järgmise liigituse kohaselt:

—

hoiatus,

| — | hoiatus ja automaatne peatamine, |
| --- | --- |

—

hoiatus ja automaatne peatamine,

| — | hoiatus ja automaatne peatamine ning pisteline kiirusekontroll, |
| --- | --- |

—

hoiatus ja automaatne peatamine ning pisteline kiirusekontroll,

| — | hoiatus ja automaatne peatamine ning pidev kiirusekontroll. |
| --- | --- |

—

hoiatus ja automaatne peatamine ning pidev kiirusekontroll.

| 6.2. | Raudteeületuskohtade arv (koguarv, liini- ja rööbasteekilomeetri kohta) järgmise viie liigi kaupa:






  a) | reguleerimata raudteeületuskoht |
| --- | --- | --- |

6.2.

Raudteeületuskohtade arv (koguarv, liini- ja rööbasteekilomeetri kohta) järgmise viie liigi kaupa:

a)

reguleerimata raudteeületuskoht

| b) | reguleeritud raudteeületuskoht:






  i) | käsitsi reguleeritud, |
| --- | --- | --- |

b)

reguleeritud raudteeületuskoht:

i)

käsitsi reguleeritud,

| ii) | automaatne hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- |

ii)

automaatne hoiatus kasutaja poolel;

| iii) | automaatne turvang kasutaja poolel; |
| --- | --- |

iii)

automaatne turvang kasutaja poolel;

| iv) | raudteeäärne turvang. |
| --- | --- |

iv)

raudteeäärne turvang.

Liide

Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid

1.   Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

1.1.   „Märkimisväärne õnnetusjuhtum” — õnnetusjuhtum, milles osaleb vähemalt üks liikuv raudteeveerem ja mille tagajärjel hukkub või saab raskelt vigastada vähemalt üks inimene või mis kahjustab märkimisväärselt veeremit, rööbasteed, muid paigaldisi või keskkonda või mis põhjustab ulatuslikke liiklushäireid, v.a õnnetusjuhtumid töökodades, ladudes ja depoodes;

1.2.   „märkimisväärne kahju veeremile, rööbasteele, muudele paigaldistele või keskkonnale” — kahju, mille väärtus on vähemalt 150 000 eurot;

1.3.   „ulatuslikud liiklushäired” — rongiliiklus põhiliinil peatub vähemalt kuueks tunniks;

1.4.   „rong” — teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni veetav raudteeveerem või raudteeveeremiühikud või eraldi sõitev mootorvagun, sh tühi, st üksi sõitev vedur;

1.5.   „rongi kokkupõrge raudteeveeremiga” — rongi laupkokkupõrge teise rongi või raudteeveeremi või manööverdava veeremiga, sissesõit teisele rongile või veeremile või külgkokkupõrge;

1.6.   „rongi kokkupõrge takistustega vabas liikumisruumis” — rongi osa kokkupõrge rööbasteele kinnitatud või rööbasteel või selle läheduses ajutiselt oleva esemega (v.a raudteeületuskohal, kui eseme on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk või kasutaja), sh kokkupõrge kontaktõhuliinidega;

1.7.   „rööbastelt mahasõit” — juhtum, kus vähemalt üks rongiratas sõidab rööpalt maha;

1.8.   „raudteeületuskoha õnnetusjuhtum” — raudteeületuskohal toimuv õnnetusjuhtum, millesse on kaasatud vähemalt üks raudteeveeremiüksus ja üks või mitu rööbasteed ületavat sõidukit, muud sellised ületuskoha kasutajad nagu jalakäijad või muud rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevad esemed, kui need on kaotanud rööbasteed ületanud sõiduk või kasutaja;

1.9.   „liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtum” — õnnetusjuhtum, mis on põhjustatud ühele või mitmele isikule, kes kas saavad löögi raudteeveeremilt või veeremile kinnitatud või sellest eraldunud esemelt; hõlmatud on isikud, kes kukuvad veeremilt, ning ka isikud, kes veeremis sõidu ajal kukuvad või saavad löögi lahtistelt esemetelt;

1.10.   „veeremipõleng” — põleng või plahvatus raudteeveeremis (sealhulgas lastis) lähtejaama ja sihtjaama vahelise sõidu ajal, sealhulgas lähtejaamas, sihtjaamas või vahepeatustes peatumise ajal, samuti rongi koostamise ajal;

1.11.   „muu (õnnetusjuhtum)” — muu õnnetusjuhtum, mis ei ole rongi kokkupõrge raudteeveeremiga, rongi kokkupõrge takistustega vabas liikumisruumis, rööbastelt mahasõit, raudteeületuskoha õnnetusjuhtum, liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtum ega veeremipõleng;

1.12.   „reisija” — isik, kaasa arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti; õnnetusjuhtumite statistika hõlmab ka reisijaid, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla;

1.13.   „töötaja või töövõtja” — isik, kelle töö on seotud raudteega ja kes on õnnetusjuhtumi ajal tööl, sh personali hulka kuuluv töövõtja, füüsilisest isikust ettevõtja, rongi personal ning isikud, kes käitavad veeremit ja infrastruktuurirajatisi;

1.14.   „raudteeületuskoha kasutaja” — isik, kes ületab raudteeliine raudteeületuskohas mis tahes transpordivahendiga või jalgsi;

1.15.   „raudtee territooriumil loata viibiv isik” — isik, kes viibib raudtee territooriumil, kus viibimine on keelatud, välja arvatud raudteeületuskohta kasutaja;

1.16.   „muu isik perroonil” — isik, kes viibib raudteeperroonil ning ei ole reisija, töötaja või töövõtja, raudteeületuskoha kasutaja, muu isik väljaspool perrooni ega raudtee territooriumil loata viibiv isik;

1.17.   „muu isik väljaspool perrooni” — isik, kes viibib väljaspool raudteeperrooni ning ei ole reisija, töötaja või töövõtja, raudteeületuskoha kasutaja, muu isik perroonil ega raudtee territooriumil loata viibiv isik;

1.18.   „surnu (hukkunu)” — isik, kes on õnnetusjuhtumi (v.a enesetapp) tagajärjel silmapilkselt surma saanud või sureb 30 päeva jooksul;

1.19.   „vigastatu (raskelt vigastatud isik)” — vigastatud isik, kes viibis õnnetusjuhtumi (v.a enesetapukatse) tagajärjel haiglaravil üle 24 tunni.

2.   Ohtlike kaupadega seotud näitajad

2.1.   „Ohtlike kaupade veoga seotud õnnetusjuhtum” — õnnetus- või vahejuhtum, millest tuleb teatada vastavalt RID (1)/ADR punktile 1.8.5;

2.2.   „ohtlikud kaubadfgix” — ained ja kaubaartiklid, mille vedamine on RIDi kohaselt keelatud või lubatud üksnes selles ette nähtud tingimustel.

3.   Enesetappudega seotud näitajad

3.1.   „Enesetapp” — surmaga lõppev enda tahtlik vigastamine, nagu selle on registreerinud ja klassifitseerinud pädev riiklik ametiasutus;

3.2.   „enesetapukatse” — raske vigastusega lõppev enda tahtlik vigastamine.

4.   Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

4.1.   „Purunenud rööbas” — rööbas, mis laguneb kaheks või rohkemaks tükiks, või rööbas, millest eraldunud metallitüki tõttu tekib sõidupinnale üle 50 mm pikkune ja üle 10 mm sügavune lõhe;

4.2.   „rööbastee väljakummumine või muu deformatsioon” — viga, mis on seotud rööbastee kontiinumi ja geomeetriaga ning mille tõttu on vaja rööbasteel liiklus katkestada või kohe vähendada lubatud kiirust;

4.3.   „valemärguannetest tingitud tõrge” — signaalsüsteemi tehniline viga (seotud kas infrastruktuuri või veeremiga), mistõttu signaalteade on nõutavast vähem piirav;

4.4.   „signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumisega” — juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud ja möödub ohupunktist;

4.5.   „signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumata” — juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud, kuid ei möödu ohupunktist.

Punktides 4.4 ja 4.5 osutatud lubamatu liikumine tähendab möödasõitu

| — | rööbasteeäärsest peatumiskäsku näitavast värvilisest valgussignaalist või semaforist ohuolukorras, kui rongiturvangu süsteem (TPS — Train Protection System) ei ole töökorras; |
| --- | --- |

—

rööbasteeäärsest peatumiskäsku näitavast värvilisest valgussignaalist või semaforist ohuolukorras, kui rongiturvangu süsteem (TPS — Train Protection System) ei ole töökorras;

| — | rongiturvangu süsteemiga ettenähtud lubatud ohutu liikumise piirkonnast; |
| --- | --- |

—

rongiturvangu süsteemiga ettenähtud lubatud ohutu liikumise piirkonnast;

| — | eeskirjade kohaselt suuliselt või kirjalikult lubatud punktist; |
| --- | --- |

—

eeskirjade kohaselt suuliselt või kirjalikult lubatud punktist;

| — | peatumismärgist (puhvertõkked ei ole hõlmatud) või viipemärgist. |
| --- | --- |

—

peatumismärgist (puhvertõkked ei ole hõlmatud) või viipemärgist.

Hõlmatud ei ole juhtumid, kus veoüksuseta veerem või järelevalveta rong möödub signaalist ohuolukorras. Hõlmatud ei ole juhtumid, kus signaal ei ole mis tahes põhjusel õigel ajal ohurežiimile lülitatud nii, et juhil oleks võimalik rong enne signaali peatada.

Ohuasutused võivad esitada aruande käesoleva punkti taanetes loetletud lubamatu liikumise nelja liigi kohta eraldi, kuid aruanne peab sisaldama vähemalt kõiki nelja elementi hõlmavat koondnäitajat.

4.6.   „Ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud ratas” — ratta purunemine, millega kaasneb õnnetusjuhtumi oht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge);

4.7.   „ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud telg” — telje purunemine, millega kaasneb õnnetusjuhtumi oht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge).

5.   Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid

5.1.   Ohvrite ärahoidmise väärtus (VPC) hõlmab järgmist.

| 1) | Ohutuse väärtus: maksmise valmisoleku väärtus (WTP — Willingness to Pay) põhineb eelistuste uuringul, mis tehti kõnealust väärtust kasutavates liikmesriikides. |
| --- | --- |

1)

Ohutuse väärtus: maksmise valmisoleku väärtus (WTP — Willingness to Pay) põhineb eelistuste uuringul, mis tehti kõnealust väärtust kasutavates liikmesriikides.

| 2) | Otsesed ja kaudsed majanduslikud kulud: liikmesriikide hinnangulised kulud hõlmavad järgmist:






  — | arstiabi ja taastusraviga seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

2)

Otsesed ja kaudsed majanduslikud kulud: liikmesriikide hinnangulised kulud hõlmavad järgmist:

—

arstiabi ja taastusraviga seotud kulud;

| — | õigus- ja kohtukulud, politsei kulud, õnnetusjuhtumite uurimise erakulud, hädaabiteenuse ja kindlustuse halduskulud; |
| --- | --- |

—

õigus- ja kohtukulud, politsei kulud, õnnetusjuhtumite uurimise erakulud, hädaabiteenuse ja kindlustuse halduskulud;

| — | toodangukadu: tootmata jäänud kaupade ja osutamata jäänud teenuste ühiskondlik väärtus, mille isik oleks loonud, kui õnnetusjuhtumit ei oleks toimunud. |
| --- | --- |

—

toodangukadu: tootmata jäänud kaupade ja osutamata jäänud teenuste ühiskondlik väärtus, mille isik oleks loonud, kui õnnetusjuhtumit ei oleks toimunud.

Ohvrite ärahoidmise väärtuse arvutamisel käsitletakse surmajuhtumeid ja raskeid vigastusi eraldi (ohvrite ärahoidmise väärtus on surmajuhtumite ja raskete vigastuste puhul erinev).

5.2.   Ohutuse väärtuse ning otseste/kaudsete majanduslike kulude hindamise ühised põhimõtted.

Ohutuse väärtuse puhul hinnatakse, kas olemaolevad hinnangulised väärtused on sobivad või mitte, võttes arvesse järgmist:

| — | hinnangulised väärtused peavad olema seotud transpordisektoris suremusriski vähendamise kava hinnanguliste väärtustega ja nende puhul tuleb järgida eelistuste uuringus esitatud maksmise valmisoleku väärtuse suhtes valitud lähenemisviisi, |
| --- | --- |

—

hinnangulised väärtused peavad olema seotud transpordisektoris suremusriski vähendamise kava hinnanguliste väärtustega ja nende puhul tuleb järgida eelistuste uuringus esitatud maksmise valmisoleku väärtuse suhtes valitud lähenemisviisi,

| — | väärtuste arvutamiseks kasutatud vastajate valim peab esindama asjaomast elanikkonda; eelkõige peab valim kajastama vanust/sissetuleku jaotumist ja ka muid elanikkonna asjaomaseid sotsiaal-majanduslikke/demograafilisi näitajaid; |
| --- | --- |

—

väärtuste arvutamiseks kasutatud vastajate valim peab esindama asjaomast elanikkonda; eelkõige peab valim kajastama vanust/sissetuleku jaotumist ja ka muid elanikkonna asjaomaseid sotsiaal-majanduslikke/demograafilisi näitajaid;

| — | maksmise valmisoleku väärtuste arvutamise meetod: uuring tuleb koostada nii, et küsimused on vastajatele selged ja arusaadavad. |
| --- | --- |

—

maksmise valmisoleku väärtuste arvutamise meetod: uuring tuleb koostada nii, et küsimused on vastajatele selged ja arusaadavad.

Otseseid ja kaudseid majanduslikke kulusid hinnatakse ühiskonna tegelikult kantavate kulude alusel.

5.3.   Mõisted

5.3.1.   „Keskkonnakahju maksumus” — raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kantavad kulud, mis arvutatakse kogemuse põhjal ja mis tuleb kanda, et taastada raudteeõnnetuse-eelne olukord kahjustatud piirkonnas.

5.3.2.   „Veeremile ja infrastruktuurile põhjustatud materiaalne kahju” — kulud, mis on seotud pöördumatult kahjustatud veeremi või infrastruktuuri asemel uue samade funktsioonide ja parameetritega veeremi või infrastruktuuri ehitamisega ja parandatava veeremi või infrastruktuuri taastamisega õnnetusele eelnenud seisukorda (neid kulusid hindavad raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma kogemustele tuginedes), samuti kulud veeremi liisimisel, mis on tingitud piisava veeremi puudumisest veeremi kahjustatuse tõttu.

5.3.3.   „Õnnetusjuhtumitest tingitud viivituste maksumus”— õnnetusjuhtumite tõttu raudteetranspordi kasutajatele (reisijad ja kaubaveokliendid) tekitatud viivituste rahaline väärtus, arvutatud järgmise mudeli alusel:

VT = säästetud sõiduaja rahaline väärtus

Aja väärtus rongireisija jaoks (tund)

VTP = [tööreisijate VT] * [tööreisijate keskmine osakaal aastas] + [mittetööreisijate VT] * [mittetööreisijate keskmine osakaal aastas]

VTP arvestatakse eurodes reisija kohta tunnis.

„Tööreisija” — reisija, kes reisib seoses ametialase tegevusega välja arvatud liikumine kodust tööle ja tagasi.

Aja väärtus kaubarongi jaoks (tund)

VTF = [kaubarongide VT] * [(tonnkilomeeter)/(rongkilomeeter)]

VTF arvestatakse eurodes kaubatonni kohta tunnis.

Veetava lasti keskmine kogus tonnides rongi kohta aastas = (tonnkilomeeter)/(rongkilomeeter)

CM = rongi 1-minutilise hilinemise maksumus

Reisirong

CMP = K 1 * (VTP/60) * [(reisijakilomeeter)/(rongkilomeeter)]

Reisijate keskmine arv rongi kohta aastas = (reisijakilomeeter)/(rongkilomeeter)

Kaubarong

CMF = K2 * (VTF/60)

Tegurid K1 ja K2 asuvad aja väärtuse ja hilinemise väärtuse vahepeal, nagu eelistuste uuringus on hinnatud, nendega võetakse arvesse asjaolu, et hilinemisest tingitud ajakaotust tajutakse hoopis negatiivsemana kui tavapärast sõiduaega.

Õnnetusest tingitud hilinemiste maksumus = CMP * (reisirongi hilinemine minutites) + CMF * (kaubarongi hilinemine minutites)

Mudeli kohaldamisala

Hilinemiste maksumus arvutatakse märkimisväärsete õnnetusjuhtumite puhul järgmiselt:

| — | lõppjaamas mõõdetud tegelikud hilinemised raudteeliinidel, kus õnnetused juhtusid |
| --- | --- |

—

lõppjaamas mõõdetud tegelikud hilinemised raudteeliinidel, kus õnnetused juhtusid

| — | tegelikud hilinemised või, kui neid ei ole võimalik arvutada, hinnangulised hilinemised muudel asjaomastel liinidel. |
| --- | --- |

—

tegelikud hilinemised või, kui neid ei ole võimalik arvutada, hinnangulised hilinemised muudel asjaomastel liinidel.

6.   Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

6.1.   „Rongiturvangu süsteem (TPS)” — süsteem, mis aitab tagada signaalide ja kiiruspiirangute järgimist.

6.2.   „Rongisisesed süsteemid” — süsteemid, mis abistavad juhti raudtee-äärsete ja kabiinisiseste signaalnäitude jälgimisel ning tagavad ohupunktide läbimisel ohutuse ja kiirusepiirangutest kinnipidamise. Rongisisene turvangusüsteem võib hõlmata järgmist:

| a) | hoiatamine — automaatne hoiatus juhile; |
| --- | --- |

a)

hoiatamine — automaatne hoiatus juhile;

| b) | hoiatamine ja automaatne peatamine — automaatne hoiatus juhile ja automaatne peatamine signaalist möödasõidul ohuolukorras; |
| --- | --- |

b)

hoiatamine ja automaatne peatamine — automaatne hoiatus juhile ja automaatne peatamine signaalist möödasõidul ohuolukorras;

| c) | hoiatamine, automaatne peatamine ja pisteline kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse, ning mille puhul tähendab pisteline kiirusekontroll kiiruse kontrollimist teatavates kohtades (kiirusepiirangu tähiste) signaalile lähenemisel; |
| --- | --- |

c)

hoiatamine, automaatne peatamine ja pisteline kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse, ning mille puhul tähendab pisteline kiirusekontroll kiiruse kontrollimist teatavates kohtades (kiirusepiirangu tähiste) signaalile lähenemisel;

| d) | hoiatamine, automaatne peatamine ja pidev kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse ja liinil kehtestatud kiiruspiirangute pideva järgimise, ning mille puhul tähendab pidev kiirusekontroll lubatud maksimumkiiruse kuvamist ja järgimist liini kõikidel lõikudel. |
| --- | --- |

d)

hoiatamine, automaatne peatamine ja pidev kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse ja liinil kehtestatud kiiruspiirangute pideva järgimise, ning mille puhul tähendab pidev kiirusekontroll lubatud maksimumkiiruse kuvamist ja järgimist liini kõikidel lõikudel.

Punktis d osutatud süsteem on automaatne kaitsesüsteem (Automatic Train Protection — ATP).

6.3.   „Raudteeületuskoht” — tee või läbipääsu ja raudtee samatasandiline ristumine, mida on sellisena tunnustanud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ning mis on avatud avalikele ja erakasutajatele. Jaamasisesed perroonidevahelised teed ei ole hõlmatud, nagu ka üksnes töötajate kasutuseks ette nähtud üle rööbastee viivad teed.

6.4.   „Tee” — raudteeõnnetuste statistika puhul, mis tahes avalik või eratee, tänav või maantee, sh nende kõrval kulgev jalgtee ja jalgrattatee.

6.5.   „Läbipääs” — muu inimeste, loomade, sõidukite või masinate läbipääsuks ette nähtud läbipääs, v.a tee.

6.6.   „Reguleerimata raudteeületuskoht” — raudteeületuskoht, kus puudub igasugune hoiatussüsteem või turvang, mis aktiveeruks siis, kui kasutajal on ohtlik raudteeületuskohta ületada.

6.7.   „Reguleeritud raudteeületuskoht” — raudteeületuskoht, kus raudteeületuskoha kasutajad on kaitstud või neid hoiatatakse läheneva rongi eest nii, et seadmed aktiveeruvad siis, kui kasutajatel on ohtlik raudteeületuskohta ületada.

| — | Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang:






  — | pool- või täistõkkepuud; |
| --- | --- | --- |

—

Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang:

—

pool- või täistõkkepuud;

| — | raudteeväravad. |
| --- | --- |

—

raudteeväravad.

| — | Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus:






  — | nähtava signaali seadmed: tuled; |
| --- | --- | --- |

—

Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus:

—

nähtava signaali seadmed: tuled;

| — | kuuldava signaali seadmed: kellad, sireenid, helisignaalid jne; |
| --- | --- |

—

kuuldava signaali seadmed: kellad, sireenid, helisignaalid jne;

Reguleeritud raudteeületuskohti klassifitseeritakse järgmiselt:

| a) | käsitsi reguleeritav — raudteeületuskoht, kus turvangu või hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib raudteetöötaja käsitsi; |
| --- | --- |

a)

käsitsi reguleeritav — raudteeületuskoht, kus turvangu või hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib raudteetöötaja käsitsi;

| b) | automaatne hoiatus kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong; |
| --- | --- |

b)

automaatne hoiatus kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong;

| c) | automaatne turvang kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus turvangu kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong. See hõlmab ka raudteeületuskohti, kus kasutaja poolel on olemas nii turvang kui ka hoiatus; |
| --- | --- |

c)

automaatne turvang kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus turvangu kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong. See hõlmab ka raudteeületuskohti, kus kasutaja poolel on olemas nii turvang kui ka hoiatus;

| d) | raudteeäärne turvang — raudteeületuskoht, kus signaal või muu rongiturvangu süsteem lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud. |
| --- | --- |

d)

raudteeäärne turvang — raudteeületuskoht, kus signaal või muu rongiturvangu süsteem lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud.

7.   Mõõtühikute määratlused

7.1.   „Rongkilomeeter” — mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Läbitud vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see näitaja on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.

7.2.   „Reisijakilomeeter” — mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.

7.3.   „Liinikilomeeter” — raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteeliste raudteeliinide puhul võetakse arvesse üksnes lähte- ja sihtkoha vahelist kaugust.

7.4.   „Rööbasteekilomeeter” — raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteelise raudteeliini puhul tuleb arvesse võtta iga teed.

---

(1)  RID, ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri, nagu on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

1

---

OTSUSED

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/18

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepinguga asutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega

(2014/443/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. jaanuaril 2009 andis nõukogu komisjonile loa pidada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi mitmepoolse kaubanduslepingu üle Andide Ühenduse riikidega. |
| --- | --- |

(1)

19. jaanuaril 2009 andis nõukogu komisjonile loa pidada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi mitmepoolse kaubanduslepingu üle Andide Ühenduse riikidega.

| (2) | Kõnealused läbirääkimised on lõpetatud ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”) (1) kirjutati alla Brüsselis 26. juunil 2012. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused läbirääkimised on lõpetatud ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”) (1) kirjutati alla Brüsselis 26. juunil 2012.

| (3) | Vastavalt lepingu artikli 330 lõikele 3 on lepingut ajutiselt kohaldatud alates 1. märtsist 2013 Peruuga ja alates 1. augustist 2013 Colombiaga, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artikli 330 lõikele 3 on lepingut ajutiselt kohaldatud alates 1. märtsist 2013 Peruuga ja alates 1. augustist 2013 Colombiaga, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (4) | Lepingu artikliga 103 asutatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, mille kaudu tagatakse lepingu 5. peatüki (mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega) rakendamine ja seire ning kaalutakse küsimusi, mis võivad mõjutada kõnealuse peatüki sätetest kinnipidamist. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikliga 103 asutatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, mille kaudu tagatakse lepingu 5. peatüki (mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega) rakendamine ja seire ning kaalutakse küsimusi, mis võivad mõjutada kõnealuse peatüki sätetest kinnipidamist. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra.

| (5) | Liit peaks määrama kindlaks võetava seisukoha seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökorra vastuvõtmisega, |
| --- | --- |

(5)

Liit peaks määrama kindlaks võetava seisukoha seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökorra vastuvõtmisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepinguga asutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökorra vastuvõtmisega, põhineb ELi-Colombia-Peruu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

Liidu esindajad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees võivad ELi-Colombia-Peruu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee otsuse eelnõu väiksemates tehnilistes parandustes kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 8. juuli 2014

Nõukogu nimel

Eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 3.

1

---

EELNÕU

ELi-COLOMBIA-PERUU SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE ALLKOMITEE OTSUS nr .../2014,

...,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu artiklis 103 osutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökorra vastuvõtmise kohta

SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelist kaubanduslepingut (edaspidi „leping”) (1), mis allkirjastati 26. juunil 2012 Brüsselis, eriti selle artiklit 103,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(1)

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra.

| (2) | Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee tagab ja seirab lepingu 5. peatüki, mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega, rakendamist ning kaalub küsimusi, mis võivad mõjutada kõnealuse peatüki sätetest kinnipidamist, |
| --- | --- |

(2)

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee tagab ja seirab lepingu 5. peatüki, mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega, rakendamist ning kaalub küsimusi, mis võivad mõjutada kõnealuse peatüki sätetest kinnipidamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Võetakse vastu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

1.

Võetakse vastu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee töökord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

| 2. | Käesolev otsus jõustub ... |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus jõustub ...

(Koht) ... (kuupäev) ...

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee nimel

.... minister

... volinik

... minister

---

(1)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 3.

1

LISA

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT COLOMBIA JA PERUU VAHELISE KAUBANDUSLEPINGU 5. PEATÜKIGA ASUTATUD SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE ALLKOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Koosseis ja eesistujad

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu (edaspidi „leping”) (1) artikliga 103 asutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee täidab lepingu artikliga 103 ettenähtud ülesandeid ning vastutab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete 5. peatüki rakendamise tagamise ja selle seire eest.

2.   Vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 2 koosneb sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee iga poole nimetatud esindajatest, kes vastutavad sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste eest.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja on rotatsiooni alusel ühe aasta jooksul liidu ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Komisjoni kõrgem ametnik, Colombia valitsuse kõrgem ametnik või Peruu valitsuse kõrgem ametnik. Esimene eesistumisperiood algab kaubanduskomitee esimese koosoleku päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja on see pool, kes on kaubanduskomitee esimees.

4.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võib kokku tulla sellisteks koosolekuteks, millest võtab osa ainult ELi osapool ja üks lepingule alla kirjutanud Andide riik, et arutada küsimusi, mis on eranditult seotud nende kahepoolsete suhetega. Selliste koosolekute kaaseesistujad on mõlemad pooled. Teised lepingule alla kirjutanud Andide riigid võivad osaleda sellistel koosolekutel asjaomaste poolte eelneval nõusolekul.

5.   Töökorras kasutatakse terminit „pooled” kooskõlas lepingu artiklis 6 esitatud määratlusega.

Artikkel 2

Koosolekud

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja korraldab poole taotluse korral erakorralisi koosolekuid, nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 2. Koosolekud toimuvad rotatsiooni korras Bogotas, Brüsselis ja Limas, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku teisiti.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosoleku kutsub kokku eesistuv pool poolte kokkulepitud ajal ja kohas.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võib kokku tulla ka video- või audiokonverentsina.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teatatakse pooltele koosolekul osalevate delegatsioonide kavandatav koosseis.

Artikkel 4

Vaatlejad

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võib otsustada kutsuda koosolekule ajutisi vaatlejaid.

Artikkel 5

Kirjavahetus

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee dokumendid, mis on ette nähtud töökorra artiklitega 6, 7 ja 8, edastatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistujatele ja kaubanduskomitee sekretariaadile.

2.   Küsimuste puhul, mis on eranditult seotud kahepoolsete suhetega ELi ja ühe lepingule alla kirjutanud Andide riigi vahel, toimub kirjavahetus kõnealuse kahe poole vahel; asjakohasel juhul teavitatakse üksikasjalikult teisi lepingule alla kirjutanud Andide riike.

Artikkel 6

Koosolekute päevakord

1.   Pooled koostavad ühiselt iga koosoleku esialgse päevakorra. Päevakorra kavand edastatakse kõigile pooltele hiljemalt 14 päeva enne koosoleku algust.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kinnitab päevakorra iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada poolte nõusolekul.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja võib kokkuleppel pooltega kutsuda koosolekutele eksperte teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks.

Artikkel 7

Koosoleku protokoll

1.   Pooled koostavad ühiselt iga koosoleku protokolli kavandi. Esimese kavandi koostab eesistujaks olev pool 21 päeva jooksul pärast koosoleku lõppemist.

2.   Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades (kui see on kohaldatav):

| a) | sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele esitatud dokumente; |
| --- | --- |

a)

sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele esitatud dokumente;

| b) | kõiki avaldusi, mida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee liikmed on palunud protokolli kanda, ning |
| --- | --- |

b)

kõiki avaldusi, mida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee liikmed on palunud protokolli kanda, ning

| c) | ettepandud otsuseid, antud soovitusi, kokkulepitud seisukohti ja vastuvõetud järeldusi konkreetsete küsimuste kohta. |
| --- | --- |

c)

ettepandud otsuseid, antud soovitusi, kokkulepitud seisukohti ja vastuvõetud järeldusi konkreetsete küsimuste kohta.

3.   Protokoll sisaldab ka sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekul osalejate nimekirja.

4.   Pooled kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, kirjutavad sellele alla eesistuja ja tema ametikaaslased, kelle on nimetanud teised pooled. Kõik pooled saavad nende autentsete dokumentide ühe eksemplari. Allkirjastatud protokolli koopia saadetakse kaubanduskomitee sekretariaadile.

Artikkel 8

Tegevuskava

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab vastu tegevuskava, milles kajastuvad poolte poolt koosolekul kokkulepitud meetmed.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee vaatab oma järgmisel koosolekul läbi poolte poolt tegevuskava rakendamise.

Artikkel 9

Keeled

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee ametlikud keeled on poolte ametlikud keeled.

2.   Kui ei ole otsustatud teisiti, tugineb sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee oma aruteludes üldiselt dokumentidele ja ettepanekutele, mis on koostatud lõikes 1 osutatud keeltes.

Artikkel 10

Avaldamine ja konfidentsiaalsus

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti.

2.   Kui pool annab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele, erikomiteedele, töörühmadele või muudele asutustele teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, käsitavad teised pooled kõnealust teavet konfidentsiaalsena vastavalt lepingu artikli 290 lõike 2 eeskirjadele.

Artikkel 11

Kulud

1.   Kõik pooled kannavad ise kõik sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja sidevahendite kulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav pool.

3.   Kulud, mis on seotud suulise tõlkega koosolekutel ja dokumentide tõlkimisega hispaania ja inglise keelde või nendest keeltest, kannab koosolekut korraldav pool. Teistesse keeltesse või teistest keeltest suulise ja kirjaliku tõlke kulud kannab taotluse esitanud pool.

Artikkel 12

Töökorra muutmine

Töökord, samuti selle mis tahes hilisem muudatus, võetakse vastu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees kooskõlas lepingu artikli 103 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 3.

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2014,

ühe Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtuniku nime väljajätmise kohta otsuses 2013/181/EL sätestatud nimekirjast

(2014/444/EL, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 257,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, eriti selle artikli 62c teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 979/2012 Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike kohta, (1) eriti selle artikli 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Haris TAGARAS teatas 7. märtsi 2014. aasta kirjas oma tagasiastumisest Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu (”avaliku teenistuse kohus”) asenduskohtuniku ametikohalt. |
| --- | --- |

(1)

Haris TAGARAS teatas 7. märtsi 2014. aasta kirjas oma tagasiastumisest Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu (”avaliku teenistuse kohus”) asenduskohtuniku ametikohalt.

| (2) | Määruses (EL, Euratom) nr 979/2012 sätestatakse, et asenduskohtuniku nimi jäetakse asenduskohtunike nimekirjast välja, kui ta lahkub ametist. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL, Euratom) nr 979/2012 sätestatakse, et asenduskohtuniku nimi jäetakse asenduskohtunike nimekirjast välja, kui ta lahkub ametist.

| (3) | Seetõttu tuleks võtta vastu otsus Haris TAGARASE nime väljajätmise kohta nõukogu otsuses 2013/181/EL (2) sätestatud avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike nimekirjast, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks võtta vastu otsus Haris TAGARASE nime väljajätmise kohta nõukogu otsuses 2013/181/EL (2) sätestatud avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike nimekirjast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Avaliku teenistuse kohtu endise kohtuniku Haris TAGARASE nimi jäetakse otsuse 2013/181/EL artiklis 1 sätestatud avaliku teenistuse kohtu asenduskohtunike nimekirjast välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 83.

1

(2)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/181/EL avaliku teenistuse kohtu kolme asenduskohtuniku nimekirja koostamise kohta (ELT L 111, 23.4.2013, lk 49).

2

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/25

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2014,

Regioonide Komitee kahe Taani liikme ja kuue Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2014/445/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2010/590/EL (3) nimetati 27. septembril 2010 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Kirstine Helene BILLE ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks Steen Ole DAHLSTRØM ja Carsten KISSMEYER-NIELSEN. Nõukogu otsusega 2014/79/EL (4) nimetati 11. veebruaril 2014 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Simon Mønsted STRANGE ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks Anker BOYE, Jane FINDAHL, Lars KRARUP ja Michael ZIEGLER. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2010/590/EL (3) nimetati 27. septembril 2010 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Kirstine Helene BILLE ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks Steen Ole DAHLSTRØM ja Carsten KISSMEYER-NIELSEN. Nõukogu otsusega 2014/79/EL (4) nimetati 11. veebruaril 2014 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Simon Mønsted STRANGE ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks Anker BOYE, Jane FINDAHL, Lars KRARUP ja Michael ZIEGLER.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Kirstine BILLE ja Simon Mønsted STRANGE ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Kirstine BILLE ja Simon Mønsted STRANGE ametiaja lõppemisega.

| (3) | Regioonide Komitees on vabanenud kuus asendusliikme kohta seoses Anker BOYE, Steen Ole DAHLSTRØMI, Jane FINDAHLI, Carsten ecg, Lars KRARUPI ja Michael ZIEGLERI ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(3)

Regioonide Komitees on vabanenud kuus asendusliikme kohta seoses Anker BOYE, Steen Ole DAHLSTRØMI, Jane FINDAHLI, Carsten ecg, Lars KRARUPI ja Michael ZIEGLERI ametiaja lõppemisega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena






  — | Jens Bo IVE, Mayor of Rudersdal Municipality, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena

—

Jens Bo IVE, Mayor of Rudersdal Municipality,

| — | Thomas Strecker Lerbak ADELSKOV, Mayor of Odsherred City Council, |
| --- | --- |

—

Thomas Strecker Lerbak ADELSKOV, Mayor of Odsherred City Council,

ning

| b) | asendusliikmetena






  — | Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena

—

Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality,

| — | Henrik BRADE JOHANSEN, Member of Lyngby-Taarbaek City Council, |
| --- | --- |

—

Henrik BRADE JOHANSEN, Member of Lyngby-Taarbaek City Council,

| — | Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP, Member of Aarhus City Council and Member of the Aarhus Municipal Authority, |
| --- | --- |

—

Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP, Member of Aarhus City Council and Member of the Aarhus Municipal Authority,

| — | Per NØRHAVE, Member of Ringsted City Council, |
| --- | --- |

—

Per NØRHAVE, Member of Ringsted City Council,

| — | Marc PERERA CHRISTENSEN, Deputy Mayor of Aarhus City Council, Member of Aarhus Municipal Corporation and Member of Aarhus City Council, |
| --- | --- |

—

Marc PERERA CHRISTENSEN, Deputy Mayor of Aarhus City Council, Member of Aarhus Municipal Corporation and Member of Aarhus City Council,

| — | John SCHMIDT ANDERSEN, Mayor of Frederikssund Municipality. |
| --- | --- |

—

John SCHMIDT ANDERSEN, Mayor of Frederikssund Municipality.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 260, 2.10.2010, lk 20.

3

(4)  ELT L 44, 14.2.2014, lk 48.

4

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/27

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2014,

Regioonide Komitee kahe Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta

(2014/446/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2010/311/EL (3) nimetati 3. juunil 2010 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Roberto COTA. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2010/311/EL (3) nimetati 3. juunil 2010 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Roberto COTA.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Giovanni CHIODI ja Roberto COTA ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Giovanni CHIODI ja Roberto COTA ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 nimetatakse Regioonide Komitee liikmeteks järgmised isikud:

| — | Luciano D'ALFONSO, Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

—

Luciano D'ALFONSO, Presidente della Regione Abruzzo

| — | Sergio CHIAMPARINO, Presidente della Regione Piemonte. |
| --- | --- |

—

Sergio CHIAMPARINO, Presidente della Regione Piemonte.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 140, 8.6.2010, lk 26.

3

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/28

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/447/ÜVJP,

9. juuli 2014,

millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP (1) Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS), millega jätkati EUPOL COPPSi 1. juulist 2013. Kõnealuse otsuse kehtivus lõppeb 30. juunil 2014. Lähtesumma katab ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP (1) Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS), millega jätkati EUPOL COPPSi 1. juulist 2013. Kõnealuse otsuse kehtivus lõppeb 30. juunil 2014. Lähtesumma katab ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014.

| (2) | EUPOL COPPSi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra, kuni 30. juunini 2015. |
| --- | --- |

(2)

EUPOL COPPSi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra, kuni 30. juunini 2015.

| (3) | Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks muuta, et pikendada vastavalt lähtesummaga kaetud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks muuta, et pikendada vastavalt lähtesummaga kaetud ajavahemikku.

| (4) | EUPOL COPPS viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPS viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2013/354/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Missiooni kirjeldus
  EUPOL COPPS aitab kaasa Palestiinale kuuluva tulemusliku ja jätkusuutliku politseisüsteemi ning laiema kriminaalõigust käsitleva korralduse loomisele kooskõlas parimate rahvusvaheliste standarditega, tehes seda koostöös liidu institutsioonide väljaarendamise programmide ja teiste rahvusvaheliste jõupingutustega, mida tehakse julgeolekusektori ja kriminaalõigussüsteemi reformi laiemas kontekstis.
  Sel eesmärgil EUPOL COPPS:






  — | abistab kooskõlas julgeolekusektori strateegiaga Palestiina tsiviilpolitseid selle strateegilise kava rakendamisel, tehes seda nõustamise ja juhendamise kaudu, keskendudes eelkõige kõrgematele ametnikele piirkonna, peakorteri ja ministeeriumi tasandil; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

EUPOL COPPS aitab kaasa Palestiinale kuuluva tulemusliku ja jätkusuutliku politseisüsteemi ning laiema kriminaalõigust käsitleva korralduse loomisele kooskõlas parimate rahvusvaheliste standarditega, tehes seda koostöös liidu institutsioonide väljaarendamise programmide ja teiste rahvusvaheliste jõupingutustega, mida tehakse julgeolekusektori ja kriminaalõigussüsteemi reformi laiemas kontekstis.

Sel eesmärgil EUPOL COPPS:

—

abistab kooskõlas julgeolekusektori strateegiaga Palestiina tsiviilpolitseid selle strateegilise kava rakendamisel, tehes seda nõustamise ja juhendamise kaudu, keskendudes eelkõige kõrgematele ametnikele piirkonna, peakorteri ja ministeeriumi tasandil;

| — | abistab nõustamise ja juhendamise kaudu, sealhulgas ministeeriumi tasandil, kriminaalõiguse institutsioone ja Palestiina advokatuuri justiitssektori strateegia ja sellega seotud erinevate institutsiooniliste kavade rakendamisel; |
| --- | --- |

—

abistab nõustamise ja juhendamise kaudu, sealhulgas ministeeriumi tasandil, kriminaalõiguse institutsioone ja Palestiina advokatuuri justiitssektori strateegia ja sellega seotud erinevate institutsiooniliste kavade rakendamisel;

| — | koordineerib ja toetab Palestiina tsiviilpolitsei ja kriminaalõiguse institutsioonidega seotud abi ja projekte, mida rakendavad liit, liikmesriigid ja kolmandad riigid, ja annab vajaduse korral nendega seoses nõu ning määrab kindlaks oma projektid ja rakendab neid valdkondades, mis on asjakohased EUPOL COPPSi seisukohalt ja toetavad selle eesmärke.” |
| --- | --- |

—

koordineerib ja toetab Palestiina tsiviilpolitsei ja kriminaalõiguse institutsioonidega seotud abi ja projekte, mida rakendavad liit, liikmesriigid ja kolmandad riigid, ja annab vajaduse korral nendega seoses nõu ning määrab kindlaks oma projektid ja rakendab neid valdkondades, mis on asjakohased EUPOL COPPSi seisukohalt ja toetavad selle eesmärke.”

| 2) | Artikli 11 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu otsusele 2013/488/EL (2).

  (2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).”" |
| --- | --- |

2)

Artikli 11 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu otsusele 2013/488/EL (2).

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).”"

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a

  Õiguslik korraldus
  EUPOL COPPSil on käesoleva otsuse rakendamiseks õigus hankida teenuseid ja kaupu, sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, värvata töötajaid, omada arvelduskontosid, omandada ja võõrandada vara, ennast kohustustest vabastada ning olla kohtus menetlusosaliseks.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Õiguslik korraldus

EUPOL COPPSil on käesoleva otsuse rakendamiseks õigus hankida teenuseid ja kaupu, sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, värvata töötajaid, omada arvelduskontosid, omandada ja võõrandada vara, ennast kohustustest vabastada ning olla kohtus menetlusosaliseks.”

| 4) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Rahastamine
  1.   EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 on 9 570 000 eurot.
  EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 on 9 820 000 eurot.
  2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes. EUPOL COPPS võib komisjoni nõusolekul sõlmida tehnilisi kokkuleppeid liikmesriikidega, vastuvõtva poolega, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses EUPOL COPPSile varustuse, teenuste ja ruumide soetamisega.
  3.   EUPOL COPPS vastutab oma eelarve täitmise eest. Sel eesmärgil allkirjastab EUPOL COPPS komisjoniga lepingu.
  4.   EUPOL COPPS vastutab alates 1. juulist 2014 volituste täitmisest tulenevate mis tahes nõuete ja kohustuste eest, välja arvatud nõuete eest, mis on seotud missiooni juhi tõsiste üleastumistega, mille eest vastutab tema.
  5.   Rahastamise rakendamine ei mõjuta artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud käsuliini ega EUPOL COPPSi operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet.
  6.   Kulutused on rahastamiskõlblikud alates 9. juulist 2014.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Rahastamine

1.   EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 on 9 570 000 eurot.

EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 on 9 820 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes. EUPOL COPPS võib komisjoni nõusolekul sõlmida tehnilisi kokkuleppeid liikmesriikidega, vastuvõtva poolega, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses EUPOL COPPSile varustuse, teenuste ja ruumide soetamisega.

3.   EUPOL COPPS vastutab oma eelarve täitmise eest. Sel eesmärgil allkirjastab EUPOL COPPS komisjoniga lepingu.

4.   EUPOL COPPS vastutab alates 1. juulist 2014 volituste täitmisest tulenevate mis tahes nõuete ja kohustuste eest, välja arvatud nõuete eest, mis on seotud missiooni juhi tõsiste üleastumistega, mille eest vastutab tema.

5.   Rahastamise rakendamine ei mõjuta artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud käsuliini ega EUPOL COPPSi operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet.

6.   Kulutused on rahastamiskõlblikud alates 9. juulist 2014.”

| 5) | Artikli 13 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „otsusega 2011/292/EL” sõnadega „otsusega 2013/488/EL”. |
| --- | --- |

5)

Artikli 13 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „otsusega 2011/292/EL” sõnadega „otsusega 2013/488/EL”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Brüssel, 9. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 3. juuli 2013. aasta otsus 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).

1

---

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

8. juuli 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/178/EL seoses sigade Aafrika katkuga Lätis

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4925 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/448/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (4) on sätestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida tuleb võtta sigade Aafrika katku puhangu korral ning eelkõige juhtudel, kus sigade Aafrika katku esinemist kahtlustatakse või kinnitatakse uluksigadel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (4) on sätestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida tuleb võtta sigade Aafrika katku puhangu korral ning eelkõige juhtudel, kus sigade Aafrika katku esinemist kahtlustatakse või kinnitatakse uluksigadel.

| (2) | Komisjoni rakendusotsus 2014/178/EL (5) võeti vastu seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Osutatud otsuses piiritletakse ja loetletakse lisas piirangutega alad, diferentseeritult vastavalt riski tasemele, võttes arvesse epidemioloogilist olukorda. Selles sätestatakse ka loomatervishoiu eeskirjad, mis käsitlevad Aafrika katkust tabatud liikmesriikidest pärit sigade ja teatavate sealihatoodete transportimist, lähetamist ja märgistamist, et vältida kõnealuse haiguse levikut liidu muudesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsus 2014/178/EL (5) võeti vastu seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Osutatud otsuses piiritletakse ja loetletakse lisas piirangutega alad, diferentseeritult vastavalt riski tasemele, võttes arvesse epidemioloogilist olukorda. Selles sätestatakse ka loomatervishoiu eeskirjad, mis käsitlevad Aafrika katkust tabatud liikmesriikidest pärit sigade ja teatavate sealihatoodete transportimist, lähetamist ja märgistamist, et vältida kõnealuse haiguse levikut liidu muudesse piirkondadesse.

| (3) | 26. juunil 2014. aastal teatati sigade Aafrika katku juhtumitest Lätis uluksigadel, täpsemalt metssigadel, sigade Aafrika katku viiruse tõttu, mis toodi sisse naabruses asuvatest kolmandatest riikidest, kus kõnealust haigust esineb. Teatati ka viiruse sissetoomisest kahte väiksesse väikese bioturvalisusega põllumajandusettevõttesse samas piirkonnas. Nimetatud haiguspuhanguid koos juhtumitega, kus katku leiti metssigadel ELi välispiiri lähedal, tuleb võtta arvesse riski hindamisel praeguses epidemioloogilises olukorras. Selleks et tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada haiguse levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning seda, et kolmandad riigid kehtestaksid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleb koostöös asjaomase liikmesriigiga kiiresti koostada Läti nakkuspiirkondade liidu loetelu. |
| --- | --- |

(3)

26. juunil 2014. aastal teatati sigade Aafrika katku juhtumitest Lätis uluksigadel, täpsemalt metssigadel, sigade Aafrika katku viiruse tõttu, mis toodi sisse naabruses asuvatest kolmandatest riikidest, kus kõnealust haigust esineb. Teatati ka viiruse sissetoomisest kahte väiksesse väikese bioturvalisusega põllumajandusettevõttesse samas piirkonnas. Nimetatud haiguspuhanguid koos juhtumitega, kus katku leiti metssigadel ELi välispiiri lähedal, tuleb võtta arvesse riski hindamisel praeguses epidemioloogilises olukorras. Selleks et tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada haiguse levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning seda, et kolmandad riigid kehtestaksid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleb koostöös asjaomase liikmesriigiga kiiresti koostada Läti nakkuspiirkondade liidu loetelu.

| (4) | Seepärast on vaja muuta rakendusotsust 2014/178/EL, et lisada asjakohased Läti territooriumid lisa I ja II osasse. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja muuta rakendusotsust 2014/178/EL, et lisada asjakohased Läti territooriumid lisa I ja II osasse.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/178/EL lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. juuli 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Nõukogu direktiiv 2002/60/EÜ, 27. juuni 2002, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/178/EL, 27. märts 2014, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides (ELT L 95, 29.3.2014, lk 47).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/178/EL lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I osasse lisatakse järgmine punkt:
  „3.   Läti

  Järgmised piirkonnad Lätis: | Rēzekne piirkonnas järgmised vallad: Stoļerovas, Griškānu, Čornajas, Lūznavas, Maltas, Feimaņu, Silmalas ja Ozolaines. |
| --- | --- | --- |

1.

I osasse lisatakse järgmine punkt:

„3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

Rēzekne piirkonnas järgmised vallad: Stoļerovas, Griškānu, Čornajas, Lūznavas, Maltas, Feimaņu, Silmalas ja Ozolaines.

| | Riebiņi piirkonnas järgmised vallad: Riebiņu, Rušonas ja Silajāņu. |
| --- | --- |

Riebiņi piirkonnas järgmised vallad: Riebiņu, Rušonas ja Silajāņu.

| | Preiļi piirkonnas järgmised vallad: Pelēču, Preiļu ja Aizkalnes. |
| --- | --- |

Preiļi piirkonnas järgmised vallad: Pelēču, Preiļu ja Aizkalnes.

| | Ludza piirkonnas järgmised vallad: Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Isnaudas, Pildas, Nirzas ja Briģu. |
| --- | --- |

Ludza piirkonnas järgmised vallad: Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Isnaudas, Pildas, Nirzas ja Briģu.

| | Zilupe piirkonnas järgmised vallad: Lauderu ja Zaļesjes. |
| --- | --- |

Zilupe piirkonnas järgmised vallad: Lauderu ja Zaļesjes.

| | Daugavpilsi piirkonnas järgmised vallad: Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Salienas, Vecsalienas, Skrudalienas, Demenes, Laucesas, Tabores ja Maļinovas. |
| --- | --- |

Daugavpilsi piirkonnas järgmised vallad: Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Salienas, Vecsalienas, Skrudalienas, Demenes, Laucesas, Tabores ja Maļinovas.

| | Kogu Ciblase piirkond.” |
| --- | --- |

Kogu Ciblase piirkond.”

| 2. | II osasse lisatakse järgmine punkt:
  „3.   Läti

  Järgmised piirkonnad Lätis: | Rēzekne piirkonnas järgmised vallad: Puša, Mākoņkalna ja Kaunata. |
| --- | --- | --- |

2.

II osasse lisatakse järgmine punkt:

„3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

Rēzekne piirkonnas järgmised vallad: Puša, Mākoņkalna ja Kaunata.

| | Kogu Dagdase piirkond. |
| --- | --- |

Kogu Dagdase piirkond.

| | Aglonase piirkonnas järgmised vallad: Šķeltovas, Grāveru ja Kastuļinas. |
| --- | --- |

Aglonase piirkonnas järgmised vallad: Šķeltovas, Grāveru ja Kastuļinas.

| | Kogu Krāslavase piirkond. |
| --- | --- |

Kogu Krāslavase piirkond.

| | Ludza piirkonnas järgmised vallad: Rundēnu ja Istras. |
| --- | --- |

Ludza piirkonnas järgmised vallad: Rundēnu ja Istras.

| | Zilupe piirkonnas Pasienase vald.” |
| --- | --- |

Zilupe piirkonnas Pasienase vald.”

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 10.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/33 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/33

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 170/14/COL,

24. aprill 2014,

Islandi regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Island)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

VÕTTES ARVESSE

Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

ning arvestades järgmist:

1.   Menetlus

| (1) | Islandi ametiasutused esitasid 4. aprilli 2014. aasta kirjaga vastavalt järelevalveameti regionaalabi suuniste (aastateks 2014–2020) punktile 156 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (1) Islandil 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 kohaldatava regionaalabi kaardi (edaspidi „regionaalabi kaart”). Nimetatud suuniste kohaselt tuleb kõigil EFTA riikidel, kes kavatsevad anda regionaalabi, esitada regionaalabi kaart. |
| --- | --- |

(1)

Islandi ametiasutused esitasid 4. aprilli 2014. aasta kirjaga vastavalt järelevalveameti regionaalabi suuniste (aastateks 2014–2020) punktile 156 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (1) Islandil 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 kohaldatava regionaalabi kaardi (edaspidi „regionaalabi kaart”). Nimetatud suuniste kohaselt tuleb kõigil EFTA riikidel, kes kavatsevad anda regionaalabi, esitada regionaalabi kaart.

| (2) | Käesolev otsus on ühtlasi järelevalveameti hinnang sellele, kas kõnealune kaart vastab regionaalabi suuniste punktile 157. Kaart ei hõlma riigiabi andmist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Järelevalveameti heakskiit kaardile ei anna õigust osutada mis tahes abi. Kaardi heakskiitmine koos regionaalabi suunistega loovad raamistiku investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmiseks. Seega on kaart regionaalabi suuniste lahutamatu osa (2). |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus on ühtlasi järelevalveameti hinnang sellele, kas kõnealune kaart vastab regionaalabi suuniste punktile 157. Kaart ei hõlma riigiabi andmist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Järelevalveameti heakskiit kaardile ei anna õigust osutada mis tahes abi. Kaardi heakskiitmine koos regionaalabi suunistega loovad raamistiku investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmiseks. Seega on kaart regionaalabi suuniste lahutamatu osa (2).

2.   Asustustiheduse kriteeriumidele vastavad piirkonnad

2.1.   Elanikkonnaga hõlmatus ja statistilised piirkonnad Islandil

| (3) | Abi saavate EFTA riikide piirkondade elanikkonnaga hõlmatus on kindlaks määratud regionaalabi suunistega. Islandi elanikkonnaga hõlmatus aastateks 2014–2020 on 36,5 % (3). |
| --- | --- |

(3)

Abi saavate EFTA riikide piirkondade elanikkonnaga hõlmatus on kindlaks määratud regionaalabi suunistega. Islandi elanikkonnaga hõlmatus aastateks 2014–2020 on 36,5 % (3).

| (4) | Island on jagatud kaheks III tasandi statistiliseks piirkonnaks (4):






  — | pealinna piirkond (Höfuðborgarsvæðið) ja |
| --- | --- | --- |

(4)

Island on jagatud kaheks III tasandi statistiliseks piirkonnaks (4):

—

pealinna piirkond (Höfuðborgarsvæðið) ja

| — | Island väljaspool pealinna piirkonda (Landsbyggð). |
| --- | --- |

—

Island väljaspool pealinna piirkonda (Landsbyggð).

2.2.   Esitatud kaart

| (5) | Kuna Islandi SKP elaniku kohta on suhteliselt kõrge, ei vasta ükski riigi piirkond EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandile (5). |
| --- | --- |

(5)

Kuna Islandi SKP elaniku kohta on suhteliselt kõrge, ei vasta ükski riigi piirkond EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandile (5).

| (6) | Islandi ametiasutused on teatanud, et Island väljaspool pealinna piirkonda vastab väikese asustustiheduse tõttu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandile (6). |
| --- | --- |

(6)

Islandi ametiasutused on teatanud, et Island väljaspool pealinna piirkonda vastab väikese asustustiheduse tõttu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandile (6).

| (7) | Islandi ametiasutused esitasid kaardi, millel on välja toodud kindlaksmääratud alad (käesoleva otsuse lisa). Kindlaksmääratud ala ehk Island väljaspool pealinna piirkonda hõlmab 99 258 km2 suurust pindala. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ametiasutused esitasid kaardi, millel on välja toodud kindlaksmääratud alad (käesoleva otsuse lisa). Kindlaksmääratud ala ehk Island väljaspool pealinna piirkonda hõlmab 99 258 km2 suurust pindala.

| (8) | Island väljaspool pealinna piirkonda on III tasandi statistiline piirkond, mille asustustihedus on väiksem kui 12,5 inimest ruutkilomeetri kohta. Seetõttu loetakse kindlaksmääratud ala hõredalt asustatud piirkonnaks (7). |
| --- | --- |

(8)

Island väljaspool pealinna piirkonda on III tasandi statistiline piirkond, mille asustustihedus on väiksem kui 12,5 inimest ruutkilomeetri kohta. Seetõttu loetakse kindlaksmääratud ala hõredalt asustatud piirkonnaks (7).

| (9) | 1. jaanuaril 2014 oli Islandi elanike koguarv 325 671 inimest ja esitatud regionaalabi kaardiga hõlmatud ala elanike koguarv oli riigi statistikaameti avaldatud kõige uuematel andmetel 116 919 inimest (8). Seega moodustab esitatud regionaalabi kaardiga hõlmatud ala elanike arv 35,9 % Islandi rahvaarvust. See on allpool Islandi jaoks regionaalabi suunistega sätestatud elanikkonnaga hõlmatuse taset, mis on 36,5 % (9). |
| --- | --- |

(9)

1. jaanuaril 2014 oli Islandi elanike koguarv 325 671 inimest ja esitatud regionaalabi kaardiga hõlmatud ala elanike koguarv oli riigi statistikaameti avaldatud kõige uuematel andmetel 116 919 inimest (8). Seega moodustab esitatud regionaalabi kaardiga hõlmatud ala elanike arv 35,9 % Islandi rahvaarvust. See on allpool Islandi jaoks regionaalabi suunistega sätestatud elanikkonnaga hõlmatuse taset, mis on 36,5 % (9).

2.3.   Ülevaade regionaalabi kaardile kantud omavalitsusüksustest

| (10) | Regionaalabi kaardile on kantud kokku 67 omavalitsusüksust.






  Omavalitsusüksused | Omavalitsusüksuse kood |
| --- | --- | --- |
| Reykjanesbær | 2000 |
| Grindavíkurbær | 2300 |
| Sandgerðisbær | 2503 |
| Sveitarfélagið Garður | 2504 |
| Sveitarfélagið Vogar | 2506 |
| Akraneskaupstaður | 3000 |
| Skorradalshreppur | 3506 |
| Hvalfjarðarsveit | 3511 |
| Borgarbyggð | 3609 |
| Grundarfjarðarbær | 3709 |
| Helgafellssveit | 3710 |
| Stykkishólmsbær | 3711 |
| Eyja- og Miklaholtshreppur | 3713 |
| Snæfellsbær | 3714 |
| Dalabyggð | 3811 |
| Bolungarvíkurkaupstaður | 4100 |
| Ísafjarðarbær | 4200 |
| Reykhólahreppur | 4502 |
| Tálknafjarðarhreppur | 4604 |
| Vesturbyggð | 4607 |
| Súðavíkurhreppur | 4803 |
| Árneshreppur | 4901 |
| Kaldrananeshreppur | 4902 |
| Strandabyggð | 4911 |
| Sveitarfélagið Skagafjörður | 5200 |
| Húnaþing vestra | 5508 |
| Blönduósbær | 5604 |
| Sveitarfélagið Skagaströnd | 5609 |
| Skagabyggð | 5611 |
| Húnavatnshreppur | 5612 |
| Akrahreppur | 5706 |
| Akureyrarkaupstaður | 6000 |
| Norðurþing | 6100 |
| Fjallabyggð | 6250 |
| Dalvíkurbyggð | 6400 |
| Eyjafjarðarsveit | 6513 |
| Hörgársveit | 6515 |
| Svalbarðsstrandarhreppur | 6601 |
| Grýtubakkahreppur | 6602 |
| Skútustaðahreppur | 6607 |
| Tjörneshreppur | 6611 |
| Þingeyjarsveit | 6612 |
| Svalbarðshreppur | 6706 |
| Langanesbyggð | 6709 |
| Seyðisfjarðarkaupstaður | 7000 |
| Fjarðabyggð | 7300 |
| Vopnafjarðarhreppur | 7502 |
| Fljótsdalshreppur | 7505 |
| Borgarfjarðarhreppur | 7509 |
| Breiðdalshreppur | 7613 |
| Djúpavogshreppur | 7617 |
| Fljótsdalshérað | 7620 |
| Sveitarfélagið Hornafjörður | 7708 |
| Vestmannaeyjabær | 8000 |
| Sveitarfélagið Árborg | 8200 |
| Mýrdalshreppur | 8508 |
| Skaftárhreppur | 8509 |
| Ásahreppur | 8610 |
| Rangárþing eystra | 8613 |
| Rangárþing ytra | 8614 |
| Hrunamannahreppur | 8710 |
| Hveragerðisbær | 8716 |
| Sveitarfélagið Ölfus | 8717 |
| Grímsnes- og Grafningshreppur | 8719 |
| Skeiða- og Gnúpverjahreppur | 8720 |
| Bláskógabyggð | 8721 |
| Flóahreppur | 8722 |

(10)

Regionaalabi kaardile on kantud kokku 67 omavalitsusüksust.

Omavalitsusüksused

Omavalitsusüksuse kood

Reykjanesbær

2000

Grindavíkurbær

2300

Sandgerðisbær

2503

Sveitarfélagið Garður

2504

Sveitarfélagið Vogar

2506

Akraneskaupstaður

3000

Skorradalshreppur

3506

Hvalfjarðarsveit

3511

Borgarbyggð

3609

Grundarfjarðarbær

3709

Helgafellssveit

3710

Stykkishólmsbær

3711

Eyja- og Miklaholtshreppur

3713

Snæfellsbær

3714

Dalabyggð

3811

Bolungarvíkurkaupstaður

4100

Ísafjarðarbær

4200

Reykhólahreppur

4502

Tálknafjarðarhreppur

4604

Vesturbyggð

4607

Súðavíkurhreppur

4803

Árneshreppur

4901

Kaldrananeshreppur

4902

Strandabyggð

4911

Sveitarfélagið Skagafjörður

5200

Húnaþing vestra

5508

Blönduósbær

5604

Sveitarfélagið Skagaströnd

5609

Skagabyggð

5611

Húnavatnshreppur

5612

Akrahreppur

5706

Akureyrarkaupstaður

6000

Norðurþing

6100

Fjallabyggð

6250

Dalvíkurbyggð

6400

Eyjafjarðarsveit

6513

Hörgársveit

6515

Svalbarðsstrandarhreppur

6601

Grýtubakkahreppur

6602

Skútustaðahreppur

6607

Tjörneshreppur

6611

Þingeyjarsveit

6612

Svalbarðshreppur

6706

Langanesbyggð

6709

Seyðisfjarðarkaupstaður

7000

Fjarðabyggð

7300

Vopnafjarðarhreppur

7502

Fljótsdalshreppur

7505

Borgarfjarðarhreppur

7509

Breiðdalshreppur

7613

Djúpavogshreppur

7617

Fljótsdalshérað

7620

Sveitarfélagið Hornafjörður

7708

Vestmannaeyjabær

8000

Sveitarfélagið Árborg

8200

Mýrdalshreppur

8508

Skaftárhreppur

8509

Ásahreppur

8610

Rangárþing eystra

8613

Rangárþing ytra

8614

Hrunamannahreppur

8710

Hveragerðisbær

8716

Sveitarfélagið Ölfus

8717

Grímsnes- og Grafningshreppur

8719

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

8720

Bláskógabyggð

8721

Flóahreppur

8722

| (11) | Allpool toodud tabelis on antud ülevaade kõigist regionaalabi kaardile kantud omavalitsusüksustest koos omavalitsusüksuse koodigafn (10). |
| --- | --- |

(11)

Allpool toodud tabelis on antud ülevaade kõigist regionaalabi kaardile kantud omavalitsusüksustest koos omavalitsusüksuse koodigafn (10).

3.   Abi osatähtsus

| (12) | Abikõlbliku piirkonna üldine abi ülemmäär on 15 % brutotoetusekvivalendist. Sellele lisandub väikeettevõtjate puhul 20 % ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 10 %. Abi osakaal peab vastama regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele. |
| --- | --- |

(12)

Abikõlbliku piirkonna üldine abi ülemmäär on 15 % brutotoetusekvivalendist. Sellele lisandub väikeettevõtjate puhul 20 % ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 10 %. Abi osakaal peab vastama regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele.

4.   Kestus ja läbivaatamine

| (13) | Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 156 kehtib esitatud regionaalabi kaart alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Et selgitada välja EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile a vastavad võimalikud regionaalabikõlblikud piirkonnad ja abi osakaalu tase, mis vastab riigi SKP-le elaniku kohta, võidakse regionaalabi suuniste punkti 161 kohaselt 2016. aasta juunis teha kaardist vahekokkuvõte. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 156 kehtib esitatud regionaalabi kaart alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Et selgitada välja EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile a vastavad võimalikud regionaalabikõlblikud piirkonnad ja abi osakaalu tase, mis vastab riigi SKP-le elaniku kohta, võidakse regionaalabi suuniste punkti 161 kohaselt 2016. aasta juunis teha kaardist vahekokkuvõte.

| (14) | Lisaks ei piirata käesoleva otsusega järelevalveameti volitusi vaadata kaart vajaduse korral läbi enne eespool nimetatud perioodi lõppu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks ei piirata käesoleva otsusega järelevalveameti volitusi vaadata kaart vajaduse korral läbi enne eespool nimetatud perioodi lõppu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1.

5.   Järeldus: regionaalabi kaart vastab regionaalabi suunistele

| (15) | Eespool esitatud hinnangu alusel on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Islandi regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele, sest kaardile kantud ala ei ületa regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna hulka. |
| --- | --- |

(15)

Eespool esitatud hinnangu alusel on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Islandi regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele, sest kaardile kantud ala ei ületa regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna hulka.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Islandi regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele. Käesoleva otsuse lisas toodud kaart on regionaalabi suuniste lahutamatu osa.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 3

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 24. aprill 2014

EFTA järelevalveameti nimel

Eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Frank BÜCHEL

---

(1)  Vastu võetud 23. oktoobri 2013. aasta otsusega nr 407/13/COL.

1

(2)  Regionaalabi suuniste punkt 157.

2

(3)  Regionaalabi suuniste punkt 142. Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 140 on abi saava piirkonna rahvaarv väiksem kui abi mittesaavate piirkondade oma.

3

(4)  Regionaalabi suuniste punkt 142.

4

(5)  Regionaalabi suuniste punkti 142 alapunkt a ja punktid 143–144.

5

(6)  Regionaalabi suuniste punktid 148 ja 149.

6

(7)  Regionaalabi suuniste punkt 149.

7

(8)  Islandi ametiasutuste esitatud teave, mis on kättesaadav aadressil http://www.hagstofa.is/?PageID=2593&src=https://rannsokn.hagstofa.is/pxis/Dialog/varval.asp?ma=MAN02005%26ti=Mannfj%F6ldi+eftir+kyni%2C+aldri+og+sveitarf%E9l%F6gum+1998%2D2013+%2D+Sveitarf%E9lagaskipan+1%2E+jan%FAar+2014%26path=../Database/mannfjoldi/sveitarfelog/%26lang=3%26units=Fjöldi

8

(9)  Regionaalabi suuniste punkt 142.

9

(10)  Vaata käesoleva otsuse lisas olev kaart.

10

---

LISA

---