# Uradni list L 254/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 254 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5728. avgust 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 254

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5728. avgust 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Dopis v zvezi z začasno uporabo Vmesnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2014 z dne 27. avgusta 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za uradna obvestila o uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 2 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 927/2014 z dne 27. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/539/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o državni pomoči SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), ki jo je Grčija odobrila družbi Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1818)

   (
  1
  ) | 24 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Dopis v zvezi z začasno uporabo Vmesnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2014 z dne 27. avgusta 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za uradna obvestila o uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

2

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 927/2014 z dne 27. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

2014/539/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o državni pomoči SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), ki jo je Grčija odobrila družbi Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1818)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1818)

1

24

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 866/2014 z dne 8. avgusta 2014 o spremembi prilog III, V in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih ( UL L 238, 9.8.2014 ) | 39 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 866/2014 z dne 8. avgusta 2014 o spremembi prilog III, V in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih ( UL L 238, 9.8.2014 )

( UL L 238, 9.8.2014 )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 254/1

---

Dopis v zvezi z začasno uporabo Vmesnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (1)

Evropska unija in Republika Kamerun sta sporočili, da sta zaključili postopke, potrebne za začasno uporabo Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v skladu s členom 98 tega sporazuma. Zato se ta sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kamerun začasno uporablja od 4. avgusta 2014.

---

(1)  UL L 57, 28.2.2009, str. 1.

---

UREDBE

| 28.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 254/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 926/2014

z dne 27. avgusta 2014

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za uradna obvestila o uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1), in zlasti člena 35(6), člena 36(6) in člena 39(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za namene uporabe standardnih obrazcev, predlog in postopkov za uradna obvestila, povezana z uveljavljanjem svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, je treba opredeliti nekatere tehnične izraze, da bi lahko jasno razlikovali med uradnimi obvestili o podružnicah, uradnimi obvestili o opravljanju storitev, uradnimi obvestili, s katerimi se sporočajo spremembe podatkov o podružnicah, in uradnimi obvestili o prenehanju poslovanja podružnice. |
| --- | --- |

(1)

Za namene uporabe standardnih obrazcev, predlog in postopkov za uradna obvestila, povezana z uveljavljanjem svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, je treba opredeliti nekatere tehnične izraze, da bi lahko jasno razlikovali med uradnimi obvestili o podružnicah, uradnimi obvestili o opravljanju storitev, uradnimi obvestili, s katerimi se sporočajo spremembe podatkov o podružnicah, in uradnimi obvestili o prenehanju poslovanja podružnice.

| (2) | Določitev standardnih postopkov glede jezika in komunikacijskih sredstev za uradna obvestila, ki jih morajo kreditne institucije predložiti pristojnim organom matičnih držav članic in držav članic gostiteljic, olajšuje uveljavljanje svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter izboljšuje učinkovitost izvajanja ustreznih nalog in pristojnosti pristojnih organov matičnih držav članic in držav članic gostiteljic. |
| --- | --- |

(2)

Določitev standardnih postopkov glede jezika in komunikacijskih sredstev za uradna obvestila, ki jih morajo kreditne institucije predložiti pristojnim organom matičnih držav članic in držav članic gostiteljic, olajšuje uveljavljanje svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter izboljšuje učinkovitost izvajanja ustreznih nalog in pristojnosti pristojnih organov matičnih držav članic in držav članic gostiteljic.

| (3) | V tehničnih standardih bi bilo treba določiti, da morajo pristojni organi matičnih držav članic oceniti točnost in popolnost predloženih uradnih obvestil, da bi pojasnili pristojnosti posameznih pristojnih organov v matičnih državah članicah in državah članicah gostiteljicah ter da se zagotovi kakovost uradnih obvestil, ki jih predložijo kreditne institucije. |
| --- | --- |

(3)

V tehničnih standardih bi bilo treba določiti, da morajo pristojni organi matičnih držav članic oceniti točnost in popolnost predloženih uradnih obvestil, da bi pojasnili pristojnosti posameznih pristojnih organov v matičnih državah članicah in državah članicah gostiteljicah ter da se zagotovi kakovost uradnih obvestil, ki jih predložijo kreditne institucije.

| (4) | Pristojni organi matičnih držav članic bi morali kreditnim institucijam pojasniti posamezne vidike, v katerih so uradna obvestila ocenjena kot nepopolna ali netočna, da bi olajšali proces ugotavljanja, sporočanja in predložitve manjkajočih ali netočnih elementov. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi matičnih držav članic bi morali kreditnim institucijam pojasniti posamezne vidike, v katerih so uradna obvestila ocenjena kot nepopolna ali netočna, da bi olajšali proces ugotavljanja, sporočanja in predložitve manjkajočih ali netočnih elementov.

| (5) | Da bi zagotovili preglednost in pravočasno oceno predloženih uradnih obvestil, je treba nedvoumno opredeliti datum začetka trimesečnega obdobja iz člena 35(3) Direktive 2013/36/EU, da lahko pristojni organi matičnih držav članic sprejmejo odločitev o primernosti notranje-organizacijske strukture in finančnega položaja kreditne institucije ter posredujejo uradno obvestilo pristojnim organom držav članic gostiteljic. Prav tako je treba nedvoumno opredeliti datum začetka obdobij iz člena 36(3) in člena 39(2) Direktive 2013/36/EU, ki jih imajo pristojni organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic na voljo za sprejetje zadevnih odločitev in posredovanje ustreznih informacij druga drugi ali kreditnim institucijam. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zagotovili preglednost in pravočasno oceno predloženih uradnih obvestil, je treba nedvoumno opredeliti datum začetka trimesečnega obdobja iz člena 35(3) Direktive 2013/36/EU, da lahko pristojni organi matičnih držav članic sprejmejo odločitev o primernosti notranje-organizacijske strukture in finančnega položaja kreditne institucije ter posredujejo uradno obvestilo pristojnim organom držav članic gostiteljic. Prav tako je treba nedvoumno opredeliti datum začetka obdobij iz člena 36(3) in člena 39(2) Direktive 2013/36/EU, ki jih imajo pristojni organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic na voljo za sprejetje zadevnih odločitev in posredovanje ustreznih informacij druga drugi ali kreditnim institucijam.

| (6) | Prejem posredovanih uradnih obvestil s strani pristojnih organov držav članic gostiteljic je potrebno potrditi, da se lahko jasno določijo datum prejema zadevnega uradnega obvestila, obdobje, ki ga imajo pristojni organi držav članic gostiteljic na voljo, da se pripravijo na nadzor kreditnih institucij in jim sporočijo morebitne pogoje, pod katerimi bodo v interesu splošnih koristi morda morale opravljati svoje dejavnosti, ter točen datum, na katerega bodo lahko ustanovile svoje podružnice in začele poslovati na ozemlju države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(6)

Prejem posredovanih uradnih obvestil s strani pristojnih organov držav članic gostiteljic je potrebno potrditi, da se lahko jasno določijo datum prejema zadevnega uradnega obvestila, obdobje, ki ga imajo pristojni organi držav članic gostiteljic na voljo, da se pripravijo na nadzor kreditnih institucij in jim sporočijo morebitne pogoje, pod katerimi bodo v interesu splošnih koristi morda morale opravljati svoje dejavnosti, ter točen datum, na katerega bodo lahko ustanovile svoje podružnice in začele poslovati na ozemlju države članice gostiteljice.

| (7) | Da se zagotovi preglednost pogojev, pod katerimi bodo kreditne institucije v interesu splošnih koristi morda morale opravljati dejavnosti v državah članicah gostiteljicah, bi morali pristojni organi držav članic gostiteljic obvestiti pristojne organe matičnih držav članic o tistih pogojih, ki določajo omejitve v zvezi z dejavnostmi podružnic kreditnih institucij na ozemlju držav članic gostiteljic. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovi preglednost pogojev, pod katerimi bodo kreditne institucije v interesu splošnih koristi morda morale opravljati dejavnosti v državah članicah gostiteljicah, bi morali pristojni organi držav članic gostiteljic obvestiti pristojne organe matičnih držav članic o tistih pogojih, ki določajo omejitve v zvezi z dejavnostmi podružnic kreditnih institucij na ozemlju držav članic gostiteljic.

| (8) | Postopki za uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici bi morali zajemati tudi poseben primer načrtovanega prenehanja poslovanja podružnice, saj se to šteje za pomembno spremembo v poslovanju podružnice, o kateri je treba uradno obvestiti pristojne organe matične države članice in države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(8)

Postopki za uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici bi morali zajemati tudi poseben primer načrtovanega prenehanja poslovanja podružnice, saj se to šteje za pomembno spremembo v poslovanju podružnice, o kateri je treba uradno obvestiti pristojne organe matične države članice in države članice gostiteljice.

| (9) | Določbe te uredbe so med seboj tesno povezane, saj se nanašajo na uradna obvestila, povezana z uveljavljanjem svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati istočasno, ter za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, je zaželeno nekatere regulativne tehnične standarde, katerih sprejetje določa Direktiva 2013/36/EU, vključiti v eno uredbo. |
| --- | --- |

(9)

Določbe te uredbe so med seboj tesno povezane, saj se nanašajo na uradna obvestila, povezana z uveljavljanjem svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati istočasno, ter za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, je zaželeno nekatere regulativne tehnične standarde, katerih sprejetje določa Direktiva 2013/36/EU, vključiti v eno uredbo.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA). |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA).

| (11) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(11)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa standardne obrazce, predloge in postopke za uradna obvestila, povezana z uveljavljanjem svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, v skladu s členom 35(6), členom 36(6) in členom 39(5) Direktive 2013/36/EU.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice“ pomeni uradno obvestilo, ki ga kreditna institucija, ki želi ustanoviti podružnico na ozemlju druge države članice, predloži pristojnim organom matične države članice v skladu s členom 35(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

1.

„uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice“ pomeni uradno obvestilo, ki ga kreditna institucija, ki želi ustanoviti podružnico na ozemlju druge države članice, predloži pristojnim organom matične države članice v skladu s členom 35(1) Direktive 2013/36/EU;

| 2. | „uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici“ pomeni uradno obvestilo o spremembi podatkov iz člena 35(2)(b), (c) ali (d) navedene direktive, ki ga kreditna institucija predloži pristojnim organom matične države članice in države članice gostiteljice v skladu s členom 36(3) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

2.

„uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici“ pomeni uradno obvestilo o spremembi podatkov iz člena 35(2)(b), (c) ali (d) navedene direktive, ki ga kreditna institucija predloži pristojnim organom matične države članice in države članice gostiteljice v skladu s členom 36(3) Direktive 2013/36/EU;

| 3. | „uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev“ pomeni uradno obvestilo, ki ga kreditna institucija, ki želi prvič opravljati svoje dejavnosti na ozemlju druge države članice in tako uveljavljati svobodo opravljanja storitev, predloži pristojnim organom matične države članice v skladu s členom 39(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

3.

„uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev“ pomeni uradno obvestilo, ki ga kreditna institucija, ki želi prvič opravljati svoje dejavnosti na ozemlju druge države članice in tako uveljavljati svobodo opravljanja storitev, predloži pristojnim organom matične države članice v skladu s členom 39(1) Direktive 2013/36/EU;

| 4. | „uradna obvestila“ pomeni uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice, uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici ali uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev. |
| --- | --- |

4.

„uradna obvestila“ pomeni uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice, uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici ali uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev.

Člen 3

Splošne zahteve za uradna obvestila

1.   Uradna obvestila, predložena v skladu s to uredbo, morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | pripravijo se v pisni obliki v jeziku, ki je sprejemljiv za pristojne organe matične države članice, in v jeziku, ki je sprejemljiv za pristojne organe države članice gostiteljice, ali v katerem koli jeziku Unije, ki je sprejemljiv za pristojne organe matične države članice in države članice gostiteljice; |
| --- | --- |

(a)

pripravijo se v pisni obliki v jeziku, ki je sprejemljiv za pristojne organe matične države članice, in v jeziku, ki je sprejemljiv za pristojne organe države članice gostiteljice, ali v katerem koli jeziku Unije, ki je sprejemljiv za pristojne organe matične države članice in države članice gostiteljice;

| (b) | pošljejo se po pošti ali z elektronskimi sredstvi, če so ta sprejemljiva za ustrezne pristojne organe. |
| --- | --- |

(b)

pošljejo se po pošti ali z elektronskimi sredstvi, če so ta sprejemljiva za ustrezne pristojne organe.

2.   Pristojni organi zagotovijo, da so javno dostopne naslednje informacije:

| (a) | informacije o sprejemljivih jezikih v skladu z odstavkom 1(a); |
| --- | --- |

(a)

informacije o sprejemljivih jezikih v skladu z odstavkom 1(a);

| (b) | naslov, na katerega je treba poslati uradna obvestila, če se predložijo po pošti; |
| --- | --- |

(b)

naslov, na katerega je treba poslati uradna obvestila, če se predložijo po pošti;

| (c) | informacije o elektronskih sredstvih, prek katerih se lahko predložijo uradna obvestila, in ustrezni kontaktni podatki. |
| --- | --- |

(c)

informacije o elektronskih sredstvih, prek katerih se lahko predložijo uradna obvestila, in ustrezni kontaktni podatki.

POGLAVJE II

POSTOPKI V ZVEZI Z URADNIM OBVESTILOM O USTANOVITVI PODRUŽNICE

Člen 4

Predložitev uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice

Kreditne institucije za predložitev uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice pristojnim organom matične države članice uporabijo obrazec iz Priloge I.

Člen 5

Ocena popolnosti in točnosti uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice

1.   Ob prejemu uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice pristojni organi matične države članice ocenijo popolnost in točnost predloženih informacij.

2.   Pristojni organi matične države članice štejejo, da trimesečno obdobje iz člena 35(3) Direktive 2013/36/EU začne teči na dan prejema uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice, ki vsebuje informacije, ki so ocenjene kot točne in popolne.

3.   Če so informacije, navedene v uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice, ocenjene kot nepopolne ali netočne, pristojni organi matične države članice o tem brez odlašanja obvestijo kreditno institucijo ter navedejo, v katerih vidikih so informacije ocenjene kot nepopolne ali netočne.

Člen 6

Obveščanje o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice

1.   Pristojni organi matične države članice obvestijo pristojne organe države članice gostiteljice o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice z obrazcem iz Priloge II, ki mu priložijo kopijo uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice in navedejo zadnje razpoložljive informacije o kapitalu na obrazcu iz Priloge III.

2.   Pristojni organi države članice gostiteljice brez odlašanja potrdijo pristojnim organom matične države članice prejem uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice, pri čemer navedejo datum prejema uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice.

3.   Ko pristojni organi države članice gostiteljice potrdijo prejem uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice, pristojni organi matične države članice brez odlašanja obvestijo kreditno institucijo o naslednjem:

| (a) | obvestitvi pristojnih organov države članice gostiteljice o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice; |
| --- | --- |

(a)

obvestitvi pristojnih organov države članice gostiteljice o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice;

| (b) | datumu, na katerega so pristojni organi države članice gostiteljice prejeli uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice. |
| --- | --- |

(b)

datumu, na katerega so pristojni organi države članice gostiteljice prejeli uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice.

Člen 7

Obveščanje o pogojih v interesu splošnih koristi

1.   Pristojni organi države članice gostiteljice pisno obvestijo kreditno institucijo o vseh pogojih iz člena 36(1) Direktive 2013/36/EU, v skladu s katerimi se bodo v interesu splošnih koristi morda morale opravljati dejavnosti na ozemlju države članice gostiteljice.

2.   Če pogoji iz odstavka 1 določajo omejitve v zvezi z dejavnostmi podružnice, pristojni organi države članice gostiteljice tudi o teh pogojih pisno obvestijo pristojne organe matične države članice.

POGLAVJE III

POSTOPKI V ZVEZI Z URADNIM OBVESTILOM O SPREMEMBI PODATKOV O PODRUŽNICI

Člen 8

Predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici

1.   Kreditne institucije za predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici pristojnim organom matične države članice in države članice gostiteljice uporabijo obrazec iz Priloge I, razen če se sprememba nanaša na načrtovano prenehanje poslovanja podružnice.

2.   Če se sprememba nanaša na načrtovano prenehanje poslovanja podružnice, kreditne institucije za predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici pristojnim organom matične države članice in države članice gostiteljice uporabijo obrazec iz Priloge IV.

Člen 9

Ocena popolnosti in točnosti uradnega obvestila

1.   Ob prejemu uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici pristojni organi matične države članice ocenijo popolnost in točnost predloženih informacij.

2.   Pristojni organi matične države članice in države članice gostiteljice štejejo, da enomesečno obdobje iz člena 36(3) Direktive 2013/36/EU začne teči na dan prejema uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici, ki vsebuje informacije, ki so ocenjene kot popolne in točne. Pristojni organi matične države članice in države članice gostiteljice medsebojno sodelujejo, da lahko sprejmejo odločitve iz člena 36(3) Direktive 2013/36/EU v roku, določenem v navedem členu.

3.   Če so informacije, navedene v uradnem obvestilu o spremembi podatkov o podružnici, ocenjene kot nepopolne ali netočne, pristojni organi matične države članice o tem brez odlašanja obvestijo kreditno institucijo ter pojasnijo, v katerih vidikih so informacije ocenjene kot nepopolne ali netočne.

Člen 10

Obveščanje o odločitvah, sprejetih po prejemu uradnega obvestila

1.   Pristojni organi matične države članice pisno obvestijo kreditno institucijo in pristojne organe države članice gostiteljice o svoji odločitvi iz člena 36(3) Direktive 2013/36/EU.

2.   Pristojni organi države članice gostiteljice pisno obvestijo kreditno institucijo o svoji odločitvi iz člena 36(3) Direktive 2013/36/EU.

3.   Če odločitev iz odstavka 2 vsebuje pogoje, ki določajo omejitve v zvezi z dejavnostmi podružnice, pristojni organi države članice gostiteljice tudi o teh pogojih pisno obvestijo pristojne organe matične države članice.

POGLAVJE IV

POSTOPKI V ZVEZI Z URADNIM OBVESTILOM O ZAČETKU OPRAVLJANJA STORITEV

Člen 11

Predložitev uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev

Kreditne institucije za predložitev uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev pristojnim organom matične države članice uporabijo obrazec iz Priloge V.

Člen 12

Ocena popolnosti in točnosti uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev

1.   Ob prejemu uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev pristojni organi matične države članice ocenijo popolnost in točnost predloženih informacij.

2.   Pristojni organi matične države članice štejejo, da enomesečno obdobje iz člena 39(2) Direktive 2013/36/EU začne teči na dan prejema uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev, ki vsebuje informacije, ki so ocenjene kot popolne in točne.

3.   Če so informacije, navedene v uradnem obvestilu o začetku opravljanja storitev, ocenjene kot nepopolne ali netočne, pristojni organi matične države članice o tem brez odlašanja obvestijo kreditno institucijo ter navedejo, v katerih vidikih so informacije ocenjene kot nepopolne ali netočne.

Člen 13

Obveščanje o uradnem obvestilu o začetku opravljanja storitev

Pristojni organi matične države članice za predložitev uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev pristojnim organom države članice gostiteljice uporabijo obrazec iz Priloge VI.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Obrazec za predložitev uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice ali spremembi podatkov o podružnici

Če kreditne institucije pristojne organe matičnih držav članic in držav članic gostiteljic uradno obvestijo o spremembi podatkov o podružnici, izpolnijo le tiste dele obrazca, kjer so navedene informacije, ki so se spremenile.

1.   Kontaktni podatki

| Vrsta uradnega obvestila: | [Uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice/uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici] |
| --- | --- |
| Država članica gostiteljica, v kateri bo ustanovljena podružnica: | [izpolni kreditna institucija] |
| Naziv in referenčna številka kreditne institucije: | [izpolni kreditna institucija] |
| Naslov kreditne institucije v državi članici gostiteljici, od katere je mogoče pridobiti dokumente: | [izpolni kreditna institucija] |
| Predvidena glavna poslovna enota podružnice v državi članici gostiteljici: | [izpolni kreditna institucija] |
| Predvideni datum začetka poslovanja podružnice: | [izpolni kreditna institucija] |
| Ime kontaktne osebe v podružnici: | [izpolni kreditna institucija] |
| Telefonska številka: | [izpolni kreditna institucija] |
| E-naslov: | [izpolni kreditna institucija] |

Vrsta uradnega obvestila:

[Uradno obvestilo o ustanovitvi podružnice/uradno obvestilo o spremembi podatkov o podružnici]

Država članica gostiteljica, v kateri bo ustanovljena podružnica:

[izpolni kreditna institucija]

Naziv in referenčna številka kreditne institucije:

[izpolni kreditna institucija]

Naslov kreditne institucije v državi članici gostiteljici, od katere je mogoče pridobiti dokumente:

[izpolni kreditna institucija]

Predvidena glavna poslovna enota podružnice v državi članici gostiteljici:

[izpolni kreditna institucija]

Predvideni datum začetka poslovanja podružnice:

[izpolni kreditna institucija]

Ime kontaktne osebe v podružnici:

[izpolni kreditna institucija]

Telefonska številka:

[izpolni kreditna institucija]

E-naslov:

[izpolni kreditna institucija]

2.   Poslovni načrt

2.1.   Predvidene vrste dejavnosti

2.1.1.   Opis glavnih ciljev in poslovne strategije podružnice ter pojasnilo, kako bo podružnica prispevala k strategiji institucije ter, kadar je primerno, njene skupine

2.1.2.   Opis ciljnih strank in nasprotnih strank

[izpolni kreditna institucija]

2.1.3.   Seznam dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2013/36/EU, ki jih namerava kreditna institucija opravljati v državi članici gostiteljici, z navedbo dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost v državi članici gostiteljici, vključno z nameravanim začetkom opravljanja vsake glavne poslovne dejavnosti

| Št. | Dejavnost | Dejavnosti, ki jih namerava opravljati kreditna institucija | Dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost | Predvideni datum začetka opravljanja vsake glavne poslovne dejavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sprejemanje vlog in drugih vračljivih sredstev | | | |
| 2. | Posojanje, ki med drugim vključuje: potrošniške kredite, kreditne pogodbe v zvezi z nepremičninami, odkup terjatev z regresom ali brez njega, financiranje komercialnih poslov (vključno s forfetiranjem) | | | |
| 3. | Finančni zakup | | | |
| 4. | Plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4(3) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) | | | |
| 4a. | Storitve, ki omogočajo gotovinske pologe na plačilni račun, ter vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa | | | |
| 4b. | Storitve, ki omogočajo gotovinske dvige s plačilnega računa, in vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa | | | |
| 4c. | Izvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilni račun pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev:






  — | izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami |

Št.

Dejavnost

Dejavnosti, ki jih namerava opravljati kreditna institucija

Dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost

Predvideni datum začetka opravljanja vsake glavne poslovne dejavnosti

1.

Sprejemanje vlog in drugih vračljivih sredstev

2.

Posojanje, ki med drugim vključuje: potrošniške kredite, kreditne pogodbe v zvezi z nepremičninami, odkup terjatev z regresom ali brez njega, financiranje komercialnih poslov (vključno s forfetiranjem)

3.

Finančni zakup

4.

Plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4(3) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1)

1

4a.

Storitve, ki omogočajo gotovinske pologe na plačilni račun, ter vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa

4b.

Storitve, ki omogočajo gotovinske dvige s plačilnega računa, in vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa

4c.

Izvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilni račun pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev:

—

izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami

| — | izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo |
| --- | --- |

—

izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo

| — | izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi |
| --- | --- |

—

izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi

4d.

Izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih so sredstva krita s kreditno linijo za uporabnika plačilnih storitev:

| — | izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami |
| --- | --- |

—

izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami

| — | izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo |
| --- | --- |

—

izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo

| — | izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi |
| --- | --- |

—

izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi

4e.

Izdajanje in/ali pridobivanje plačilnih instrumentov

4f.

Denarna nakazila

4g.

Izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih se soglasje plačnika za izvršitev plačilne transakcije poda s katero koli telekomunikacijsko, digitalno ali informacijsko-tehnološko napravo, plačilo pa se izvede upravitelju telekomunikacijskega in informacijskega sistema ali mreže, ki deluje zgolj kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev in ponudnikom blaga in storitev (2)

2

5.

Izdajanje in upravljanje drugih plačilnih sredstev (npr. potovalni čeki in bančne menice), če takšna dejavnost ni zajeta v točki 4

6.

Izdajanje garancij in drugih jamstev ter prevzemanje obveznosti

7.

Trgovanje za svoj račun ali za račun strank z:

7a.

| — | instrumenti denarnega trga (npr. čeki, blagajniški zapisi, potrdila o vlogah); |
| --- | --- |

—

instrumenti denarnega trga (npr. čeki, blagajniški zapisi, potrdila o vlogah);

7b.

| — | tujo valuto |
| --- | --- |

—

tujo valuto

7c.

| — | finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami |
| --- | --- |

—

finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami

7d.

| — | valutnimi in obrestnimi instrumenti |
| --- | --- |

—

valutnimi in obrestnimi instrumenti

7e.

| — | prenosljivimi vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

—

prenosljivimi vrednostnimi papirji

8.

Sodelovanje pri izdaji vrednostnih papirjev in opravljanje s tem povezanih storitev

9.

Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi podjetij

10.

Denarnoposredniški posli

11.

Upravljanje s portfeljem naložb in svetovanje

12.

Hramba in upravljanje z vrednostnimi papirji

13.

Kreditne bonitetne storitve

14.

Oddajanje sefov

15.

Izdajanje elektronskega denarja

2.1.4.   Seznam storitev in dejavnosti, ki jih namerava kreditna institucija opravljati v državi članici gostiteljici in ki so določene v oddelkih A in B Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), kadar se nanašajo na finančne instrumente, določene v oddelku C Priloge I k navedeni direktivi

3

| Finančni instrumenti | Investicijske storitve in dejavnosti | Pomožne storitve |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Naslovi vrstic in stolpcev pomenijo sklice na ustrezen oddelek in točko v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES (npr. A1 pomeni točko 1 oddelka A iz Priloge I). |

Finančni instrumenti

Investicijske storitve in dejavnosti

Pomožne storitve

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Naslovi vrstic in stolpcev pomenijo sklice na ustrezen oddelek in točko v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES (npr. A1 pomeni točko 1 oddelka A iz Priloge I).

2.2.   Organizacijska struktura podružnice

Organizacijska struktura podružnice

2.2.1.   Opis organizacijske strukture podružnice, vključno s funkcijskim in pravnim sistemom poročanja ter položajem in vlogo podružnice znotraj korporativne strukture institucije ter, kadar je primerno, njene skupine

| [izpolni kreditna institucija]


  Opisu se lahko priložijo relevantni dokumenti, npr. organizacijska shema |
| --- |

[izpolni kreditna institucija]

[izpolni kreditna institucija]

Opisu se lahko priložijo relevantni dokumenti, npr. organizacijska shema

Opisu se lahko priložijo relevantni dokumenti, npr. organizacijska shema

2.2.2.   Opis ureditve upravljanja in mehanizmov notranjih kontrol podružnice, ki vključuje naslednje informacije:

| 2.2.2.1. | postopke podružnice za upravljanje tveganj in podatke o upravljanju likvidnostnega tveganja institucije, ter, kadar je primerno, njene skupine,

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.1.

postopke podružnice za upravljanje tveganj in podatke o upravljanju likvidnostnega tveganja institucije, ter, kadar je primerno, njene skupine,

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.2.2. | morebitne omejitve, ki veljajo za dejavnosti podružnice, zlasti glede dejavnosti kreditiranja

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.2.

morebitne omejitve, ki veljajo za dejavnosti podružnice, zlasti glede dejavnosti kreditiranja

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.2.3. | podatke o ureditvi podružnice na področju notranje revizije, vključno s podatki o odgovorni osebi za to ureditev in, kadar je primerno, podatke o zunanjem revizorju

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.3.

podatke o ureditvi podružnice na področju notranje revizije, vključno s podatki o odgovorni osebi za to ureditev in, kadar je primerno, podatke o zunanjem revizorju

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.2.4. | ureditev podružnice za preprečevanje pranja denarja, vključno s podatki o osebi, pristojni za zagotavljanje skladnosti s to ureditvijo

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.4.

ureditev podružnice za preprečevanje pranja denarja, vključno s podatki o osebi, pristojni za zagotavljanje skladnosti s to ureditvijo

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.2.5. | ureditev nadzora nad zunanjim izvajanjem in drugimi dogovori s tretjimi osebami glede dejavnosti, ki se izvajajo v podružnici in so zajete v dovoljenju institucije

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.5.

ureditev nadzora nad zunanjim izvajanjem in drugimi dogovori s tretjimi osebami glede dejavnosti, ki se izvajajo v podružnici in so zajete v dovoljenju institucije

[izpolni kreditna institucija]

2.2.3.   Kadar namerava podružnica opravljati eno ali več investicijskih storitev in dejavnosti, opredeljenih v točki 2 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, opis naslednjih ureditev:

| 2.2.3.1. | ureditev za varovanje denarja in sredstev strank

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.1.

ureditev za varovanje denarja in sredstev strank

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.3.2. | ureditve za izpolnjevanje obveznosti, določenih v členih 19, 21, 22, 25, 27 in 28 Direktive 2004/39/ES, ter ukrepe, ki so jih v ta namen sprejeli zadevni pristojni organi države članice gostiteljice

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.2.

ureditve za izpolnjevanje obveznosti, določenih v členih 19, 21, 22, 25, 27 in 28 Direktive 2004/39/ES, ter ukrepe, ki so jih v ta namen sprejeli zadevni pristojni organi države članice gostiteljice

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.3.3. | notranji kodeks ravnanja, vključno z nadzorom nad vodenjem osebnih računov

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.3.

notranji kodeks ravnanja, vključno z nadzorom nad vodenjem osebnih računov

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.3.4. | podatke o osebi, odgovorni za obravnavo pritožb v zvezi z investicijskimi storitvami in dejavnostmi podružnice

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.4.

podatke o osebi, odgovorni za obravnavo pritožb v zvezi z investicijskimi storitvami in dejavnostmi podružnice

[izpolni kreditna institucija]

| 2.2.3.5. | podatke o osebi, pristojni za zagotavljanje skladnosti z ureditvijo podružnice v zvezi z investicijskimi storitvami in dejavnostmi

  [izpolni kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.5.

podatke o osebi, pristojni za zagotavljanje skladnosti z ureditvijo podružnice v zvezi z investicijskimi storitvami in dejavnostmi

[izpolni kreditna institucija]

2.2.4.   podatke o strokovnih izkušnjah oseb, odgovornih za vodenje podružnice

[izpolni kreditna institucija]

2.3.   Druge informacije

Druge informacije

2.3.1.   Finančni načrt, ki vsebuje napovedi glede bilance stanja ter izkaza poslovnega izida za triletno obdobje

| [izpolni kreditna institucija]


  Te informacije se lahko predložijo v obliki priloge k uradnemu obvestilu |
| --- |

[izpolni kreditna institucija]

[izpolni kreditna institucija]

Te informacije se lahko predložijo v obliki priloge k uradnemu obvestilu

Te informacije se lahko predložijo v obliki priloge k uradnemu obvestilu

2.3.2.   Ime in kontaktni podatki sistemov Unije na področju jamstev za vloge in zaščite vlagateljev v Uniji, katerih članica je institucija ter ki zajemajo dejavnosti in storitve podružnice, skupaj z največjim možnim kritjem sistema zaščite vlagateljev

[izpolni kreditna institucija]

2.3.3.   Podatki o informacijskih sistemih podružnice

[izpolni kreditna institucija]

---

(1)  Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (UL L 319, 5.12.2007, str. 1).

1

(2)  Ali dejavnost iz točke 4g vključuje odobritve posojil v skladu s pogoji iz člena 16(3) Direktive 2007/64/ES?

2

☐ da ☐ ne

(3)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1) .

3

---

PRILOGA II

Obrazec za predložitev uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice

| Pristojni organi matične države članice: | |
| --- | --- |
| Ime kontaktne osebe: | |
| Telefonska številka: | |
| E-naslov: | |
| | |
| Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice: | |
| | [Datum] |
| | Sklic: |
| | |
| | |
| Obveščanje o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice |
| [Obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije: | |
| — | naziv in referenčno številko kreditne institucije, |

Pristojni organi matične države članice:

Ime kontaktne osebe:

Telefonska številka:

E-naslov:

Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice:

[Datum]

Sklic:

Obveščanje o uradnem obvestilu o ustanovitvi podružnice

[Obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije:

—

naziv in referenčno številko kreditne institucije,

| — | navedbo organov, pristojnih za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo, |
| --- | --- |

—

navedbo organov, pristojnih za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo,

| — | izjavo kreditne institucije, da namerava opravljati dejavnosti na ozemlju države članice gostiteljice, vključno z datumom prejema uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice, ki vsebuje informacije, ki so ocenjene kot popolne in točne, |
| --- | --- |

—

izjavo kreditne institucije, da namerava opravljati dejavnosti na ozemlju države članice gostiteljice, vključno z datumom prejema uradnega obvestila o ustanovitvi podružnice, ki vsebuje informacije, ki so ocenjene kot popolne in točne,

| — | imena in kontaktne podatke oseb, odgovornih za upravljanje podružnice, |
| --- | --- |

—

imena in kontaktne podatke oseb, odgovornih za upravljanje podružnice,

| — | ime in kontaktne podatke sistemov Unije na področju jamstev za vloge in zaščite vlagateljev v Uniji, katerih članica je institucija ter ki zajemajo dejavnosti in storitve podružnice.] |
| --- | --- |

—

ime in kontaktne podatke sistemov Unije na področju jamstev za vloge in zaščite vlagateljev v Uniji, katerih članica je institucija ter ki zajemajo dejavnosti in storitve podružnice.]

[Kontaktni podatki]

---

PRILOGA III

Obrazec za poročanje o višini in sestavi kapitala ter kapitalskih zahtevah

1.   Višina in sestava kapitala

| Postavka

  Vsi sklici se nanašajo na določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) | Znesek

  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| Kapital

  Člen 4(1)118 in člen 72 | [podatki, kot so poročani v vrstici 010 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014
   (2)
  ] |
| Temeljni kapital

  Člen 25 | [podatki, kot so poročani v vrstici 015 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Navadni lastniški temeljni kapital

  Člen 50 | [podatki, kot so poročani v vrstici 020 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Dodatni temeljni kapital

  Člen 61 | [podatki, kot so poročani v vrstici 530 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Dodatni kapital

  Člen 71 | [podatki, kot so poročani v vrstici 750 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |

Postavka

Vsi sklici se nanašajo na določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

Znesek

(v mio. EUR)

Kapital

Člen 4(1)118 in člen 72

[podatki, kot so poročani v vrstici 010 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014
   (2)
  ]

Temeljni kapital

Člen 25

[podatki, kot so poročani v vrstici 015 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Navadni lastniški temeljni kapital

Člen 50

[podatki, kot so poročani v vrstici 020 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Dodatni temeljni kapital

Člen 61

[podatki, kot so poročani v vrstici 530 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Dodatni kapital

Člen 71

[podatki, kot so poročani v vrstici 750 predloge 1 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

2.   Kapitalske zahteve

| Postavka

  Vsi sklici se nanašajo na določbe Uredbe(EU) št. 575/2013 | Znesek

  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem

  Člen 92(3) ter členi 95, 96 in 98 | [podatki, kot so poročani v vrstici 010 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje, kreditno tveganje nasprotne stranke in tveganje zmanjšanja vrednosti ter proste izročitve

  Člen 92(3)(a) in (f) | [podatki, kot so poročani v vrstici 040 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem poravnave/izročitve

  Člen 92(3)(c)(ii) in člen 92(4)(b) | [podatki, kot so poročani v vrstici 490 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga

  Člen 92(3)(b)(i), c(i) in (c)(iii) ter člen 92(4)(b) | [podatki, kot so poročani v vrstici 520 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za operativno tveganje (OpR)

  Člen 92(3)(e) in člen 92(4)(b) | [podatki, kot so poročani v vrstici 590 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Dodatni znesek izpostavljenosti tveganju zaradi stalnih splošnih stroškov

  Člen 95(2), člen 96(2), člen 97 in člen 98(1)(a) | [podatki, kot so poročani v vrstici 630 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za prilagoditev kreditnega vrednotenja

  Člen 92(3)(d) | [podatki, kot so poročani v vrstici 640 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem v zvezi z velikimi izpostavljenostmi v trgovalni knjigi

  Člen 92(3)(b)(ii) ter členi 395 do 401 | [podatki, kot so poročani v vrstici 680 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |
| Zneski drugih izpostavljenosti tveganjem

  Členi 3, 458, 459 in 500 ter zneski izpostavljenosti tveganjem, ki jih ni mogoče razvrstiti v nobeno od drugih postavk v tej tabeli | [podatki, kot so poročani v vrstici 690 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014] |

Postavka

Vsi sklici se nanašajo na določbe Uredbe(EU) št. 575/2013

Znesek

(v mio. EUR)

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem

Člen 92(3) ter členi 95, 96 in 98

[podatki, kot so poročani v vrstici 010 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje, kreditno tveganje nasprotne stranke in tveganje zmanjšanja vrednosti ter proste izročitve

Člen 92(3)(a) in (f)

[podatki, kot so poročani v vrstici 040 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem poravnave/izročitve

Člen 92(3)(c)(ii) in člen 92(4)(b)

[podatki, kot so poročani v vrstici 490 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga

Člen 92(3)(b)(i), c(i) in (c)(iii) ter člen 92(4)(b)

[podatki, kot so poročani v vrstici 520 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za operativno tveganje (OpR)

Člen 92(3)(e) in člen 92(4)(b)

[podatki, kot so poročani v vrstici 590 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Dodatni znesek izpostavljenosti tveganju zaradi stalnih splošnih stroškov

Člen 95(2), člen 96(2), člen 97 in člen 98(1)(a)

[podatki, kot so poročani v vrstici 630 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem za prilagoditev kreditnega vrednotenja

Člen 92(3)(d)

[podatki, kot so poročani v vrstici 640 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Znesek skupne izpostavljenosti tveganjem v zvezi z velikimi izpostavljenostmi v trgovalni knjigi

Člen 92(3)(b)(ii) ter členi 395 do 401

[podatki, kot so poročani v vrstici 680 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

Zneski drugih izpostavljenosti tveganjem

Členi 3, 458, 459 in 500 ter zneski izpostavljenosti tveganjem, ki jih ni mogoče razvrstiti v nobeno od drugih postavk v tej tabeli

[podatki, kot so poročani v vrstici 690 predloge 2 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014]

---

(1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

---

PRILOGA IV

Obrazec za predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici, ki se nanaša na načrtovano prenehanje poslovanja podružnice

| Ime kontaktne osebe v kreditni instituciji ali podružnici: | |
| --- | --- |
| Telefonska številka: | |
| E-naslov: | |
| | |
| Naslov pristojnih organov matične države članice: | |
| Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice: | |
| | |
| | [Datum] |
| | [Sklic:] |
| | |
| | |
| Predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici, ki se nanaša na načrtovano prenehanje poslovanja podružnice |
| [Uradno obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije: | |
| — | naziv in referenčno številko kreditne institucije, |

Ime kontaktne osebe v kreditni instituciji ali podružnici:

Telefonska številka:

E-naslov:

Naslov pristojnih organov matične države članice:

Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice:

[Datum]

[Sklic:]

Predložitev uradnega obvestila o spremembi podatkov o podružnici, ki se nanaša na načrtovano prenehanje poslovanja podružnice

[Uradno obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije:

—

naziv in referenčno številko kreditne institucije,

| — | naziv podružnice na ozemlju države članice gostiteljice, |
| --- | --- |

—

naziv podružnice na ozemlju države članice gostiteljice,

| — | navedbo organov, pristojnih za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo, |
| --- | --- |

—

navedbo organov, pristojnih za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo,

| — | izjavo kreditne institucije, da namerava podružnica prenehati poslovati na ozemlju države članice gostiteljice, ter datum, na katerega bo podružnica dejansko prenehala poslovati, |
| --- | --- |

—

izjavo kreditne institucije, da namerava podružnica prenehati poslovati na ozemlju države članice gostiteljice, ter datum, na katerega bo podružnica dejansko prenehala poslovati,

| — | ime in kontaktne podatke oseb, ki bodo odgovorne za postopek prenehanja poslovanja podružnice, |
| --- | --- |

—

ime in kontaktne podatke oseb, ki bodo odgovorne za postopek prenehanja poslovanja podružnice,

| — | ocenjeni časovni okvir načrtovanega prenehanja poslovanja, |
| --- | --- |

—

ocenjeni časovni okvir načrtovanega prenehanja poslovanja,

| — | informacije o prekinitvi poslovnih odnosov s strankami podružnice.] |
| --- | --- |

—

informacije o prekinitvi poslovnih odnosov s strankami podružnice.]

[Kontaktni podatki]

---

PRILOGA V

Obrazec za predložitev uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev

1.   Kontaktni podatki

| Vrsta uradnega obvestila: | Uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev |
| --- | --- |
| Država članica gostiteljica, v kateri namerava kreditna institucija opravljati svoje dejavnosti: | |
| Naziv in referenčna številka kreditne institucije: | |
| Naslov sedeža kreditne institucije: | |
| Ime kontaktne osebe v kreditni instituciji: | |
| Telefonska številka: | |
| E-naslov: | |

Vrsta uradnega obvestila:

Uradno obvestilo o začetku opravljanja storitev

Država članica gostiteljica, v kateri namerava kreditna institucija opravljati svoje dejavnosti:

Naziv in referenčna številka kreditne institucije:

Naslov sedeža kreditne institucije:

Ime kontaktne osebe v kreditni instituciji:

Telefonska številka:

E-naslov:

2.   Seznam dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2013/36/EU, ki jih namerava kreditna institucija opravljati v državi članici gostiteljici, z navedbo dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost kreditne institucije v državi članici gostiteljici, vključno z datumom nameravanega začetka opravljanja vsake glavne storitvene dejavnosti

| Št. | Dejavnost | Dejavnosti, ki jih namerava opravljati kreditna institucija | Dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost | Predvideni datum začetka opravljanja vsake glavne poslovne dejavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sprejemanje vlog in drugih vračljivih sredstev | | | |
| 2. | Posojanje, ki med drugim vključuje: potrošniške kredite, kreditne pogodbe v zvezi z nepremičninami, odkup terjatev z regresom ali brez njega, financiranje komercialnih poslov (vključno s forfetiranjem) | | | |
| 3. | Finančni zakup | | | |
| 4. | Plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4(3) Direktive 2007/64/ES. | | | |
| 4a | Storitve, ki omogočajo gotovinske pologe na plačilni račun, ter vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa | | | |
| 4b | Storitve, ki omogočajo gotovinske dvige s plačilnega računa, in vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa | | | |
| 4c | Izvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilnem računu pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev:






  — | izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami |

Št.

Dejavnost

Dejavnosti, ki jih namerava opravljati kreditna institucija

Dejavnosti, ki bodo predstavljale glavno poslovno dejavnost

Predvideni datum začetka opravljanja vsake glavne poslovne dejavnosti

1.

Sprejemanje vlog in drugih vračljivih sredstev

2.

Posojanje, ki med drugim vključuje: potrošniške kredite, kreditne pogodbe v zvezi z nepremičninami, odkup terjatev z regresom ali brez njega, financiranje komercialnih poslov (vključno s forfetiranjem)

3.

Finančni zakup

4.

Plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4(3) Direktive 2007/64/ES.

4a

Storitve, ki omogočajo gotovinske pologe na plačilni račun, ter vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa

4b

Storitve, ki omogočajo gotovinske dvige s plačilnega računa, in vse dejavnosti, ki so potrebne za upravljanje plačilnega računa

4c

Izvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilnem računu pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev:

—

izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami

| — | izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo |
| --- | --- |

—

izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo

| — | izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi |
| --- | --- |

—

izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi

4d

Izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih so sredstva krita s kreditno linijo za uporabnika plačilnih storitev:

| — | izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami |
| --- | --- |

—

izvrševanje direktnih bremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi bremenitvami

| — | izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo |
| --- | --- |

—

izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo

| — | izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi |
| --- | --- |

—

izvrševanje kreditnih prenosov, vključno s trajnimi nalogi

4e

Izdajanje in/ali pridobivanje plačilnih instrumentov

4f

Denarna nakazila

4g

Izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih se soglasje plačnika za izvršitev plačilne transakcije poda s katero koli telekomunikacijsko, digitalno ali informacijsko-tehnološko napravo, plačilo pa se izvede upravitelju telekomunikacijskega in informacijskega sistema ali mreže, ki deluje zgolj kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev in ponudnikom blaga in storitev (1)

5.

Izdajanje in upravljanje drugih plačilnih sredstev (npr. potovalni čeki in bančne menice), če takšna dejavnost ni zajeta v točki 4

6.

Izdajanje garancij in drugih jamstev ter prevzemanje obveznosti

7.

Trgovanje za svoj račun ali za račun strank z:

7a

| — | instrumenti denarnega trga (npr. čeki, blagajniški zapisi, potrdila o vlogah); |
| --- | --- |

—

instrumenti denarnega trga (npr. čeki, blagajniški zapisi, potrdila o vlogah);

7b

| — | tujo valuto |
| --- | --- |

—

tujo valuto

7c

| — | finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami |
| --- | --- |

—

finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami

7d

| — | valutnimi in obrestnimi instrumenti |
| --- | --- |

—

valutnimi in obrestnimi instrumenti

7e

| — | prenosljivimi vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

—

prenosljivimi vrednostnimi papirji

8.

Sodelovanje pri izdaji vrednostnih papirjev in opravljanje s tem povezanih storitev

9.

Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi družb

10.

Denarnoposredniški posli

11.

Upravljanje s portfeljem naložb in svetovanje

12.

Hramba in upravljanje z vrednostnimi papirji

13.

Kreditne bonitetne storitve

14.

Oddajanje sefov

15.

Izdajanje elektronskega denarja

3.   Seznam storitev in dejavnosti, ki jih namerava kreditna institucija opravljati v državi članici gostiteljici in ki so določene v oddelkih A in B Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, kadar se nanašajo na finančne instrumente, določene v oddelku C Priloge I navedene direktive

| Finančni instrumenti | Investicijske storitve in dejavnosti | Pomožne storitve |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Naslovi vrstic in stolpcev pomenijo sklice na ustrezen oddelek in točko v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES (npr. A1 pomeni točko 1 oddelka A iz Priloge I). |

Finančni instrumenti

Investicijske storitve in dejavnosti

Pomožne storitve

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Naslovi vrstic in stolpcev pomenijo sklice na ustrezen oddelek in točko v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES (npr. A1 pomeni točko 1 oddelka A iz Priloge I).

---

(1)  Ali dejavnost iz točke 4g vključuje odobritve posojil v skladu s pogoji iz člena 16(3) Direktive 2007/64/ES?

☐ da ☐ ne

---

PRILOGA VI

Obrazec za predložitev uradnega obvestila o začetku opravljanja storitev

| Pristojni organi matične države članice: | |
| --- | --- |
| Ime kontaktne osebe: | |
| Telefonska številka: | |
| E-naslov: | |
| | |
| Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice: | |
| | |
| | [Datum] |
| | Sklic: |
| | |
| Obveščanje o uradnem obvestilu o začetku opravljanja storitev |
| [Obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije: | |
| — | naziv in referenčno številko kreditne institucije, |

Pristojni organi matične države članice:

Ime kontaktne osebe:

Telefonska številka:

E-naslov:

Naslov pristojnih organov države članice gostiteljice:

[Datum]

Sklic:

Obveščanje o uradnem obvestilu o začetku opravljanja storitev

[Obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije:

—

naziv in referenčno številko kreditne institucije,

| — | organe, pristojne za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo, |
| --- | --- |

—

organe, pristojne za izdajo dovoljenja instituciji in nadzor nad njo,

| — | izjavo kreditne institucije, da namerava uveljavljati svobodo opravljanja storitev z opravljanjem dejavnosti na ozemlju države članice gostiteljice.] |
| --- | --- |

—

izjavo kreditne institucije, da namerava uveljavljati svobodo opravljanja storitev z opravljanjem dejavnosti na ozemlju države članice gostiteljice.]

[Kontaktni podatki]

---

| 28.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 254/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 254/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 927/2014

z dne 27. avgusta 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 112,1 |
| ZZ | 112,1 |
| 0805 50 10 | AR | 158,3 |
| TR | 83,0 |
| UY | 148,7 |
| ZA | 167,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,6 |
| CL | 73,7 |
| EG | 200,0 |
| TR | 122,9 |
| ZA | 315,5 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 73,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 120,5 |
| NZ | 130,0 |
| US | 131,3 |
| ZA | 114,8 |
| ZZ | 105,6 |
| 0808 30 90 | AR | 40,6 |
| CL | 77,3 |
| TR | 121,5 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 85,0 |
| 0809 30 | MK | 71,8 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 91,2 |
| 0809 40 05 | BA | 36,8 |
| MK | 33,2 |
| ZA | 206,3 |
| ZZ | 92,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

112,1

ZZ

112,1

0805 50 10

AR

158,3

TR

83,0

UY

148,7

ZA

167,9

ZZ

139,5

0806 10 10

BR

183,6

CL

73,7

EG

200,0

TR

122,9

ZA

315,5

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

83,7

BR

73,1

CL

86,0

CN

120,5

NZ

130,0

US

131,3

ZA

114,8

ZZ

105,6

0808 30 90

AR

40,6

CL

77,3

TR

121,5

ZA

100,7

ZZ

85,0

0809 30

MK

71,8

TR

110,6

ZZ

91,2

0809 40 05

BA

36,8

MK

33,2

ZA

206,3

ZZ

92,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 28.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 254/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 254/24

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. marca 2014

o državni pomoči SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), ki jo je Grčija odobrila družbi Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1818)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/539/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Grčija se je v okviru programa gospodarske prilagoditve lotila programa privatizacije (2). Družba Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (v nadaljnjem besedilu: Larco) je bila kot družba v lasti države določena za privatizacijo. |
| --- | --- |

(1)

Grčija se je v okviru programa gospodarske prilagoditve lotila programa privatizacije (2). Družba Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (v nadaljnjem besedilu: Larco) je bila kot družba v lasti države določena za privatizacijo.

| (2) | Marca 2012 je Hellenic Republic Asset Development Fund (v nadaljnjem besedilu: HRADF) (3) obvestil Komisijo o predlagani privatizaciji družbe Larco. Da bi ugotovila, ali bi projekt privatizacije lahko sprožil kakršna koli vprašanja v zvezi z državno pomočjo, je Komisija aprila 2012 po uradni dolžnosti začela predhodno oceno. |
| --- | --- |

(2)

Marca 2012 je Hellenic Republic Asset Development Fund (v nadaljnjem besedilu: HRADF) (3) obvestil Komisijo o predlagani privatizaciji družbe Larco. Da bi ugotovila, ali bi projekt privatizacije lahko sprožil kakršna koli vprašanja v zvezi z državno pomočjo, je Komisija aprila 2012 po uradni dolžnosti začela predhodno oceno.

| (3) | V okviru teh razprav se je na podlagi odgovora grških organov na vprašalnik 16. marca 2012 izkazalo, da je družba Larco že bila deležna državnih ukrepov. Komisija je zahtevala dodatne informacije v elektronskih dopisih z dne 18. aprila 2012, 24. aprila 2012, 5. julija 2012, 22. avgusta 2012 in 7. decembra 2012, ter z dopisi z dne 4. maja 2012 in 14. januarja 2013, na katere so grški organi odgovorili 20. aprila 2012, 26. aprila 2012, 3. oktobra 2012, 13. novembra 2012, 15. novembra 2012, 7. decembra 2012, 24. decembra 2012 in 18. januarja 2013. Službe Komisije in predstavniki grških organov so se srečali 30. aprila 2012 in 11. septembra 2012 v Atenah ter 25. januarja 2013 v Bruslju. |
| --- | --- |

(3)

V okviru teh razprav se je na podlagi odgovora grških organov na vprašalnik 16. marca 2012 izkazalo, da je družba Larco že bila deležna državnih ukrepov. Komisija je zahtevala dodatne informacije v elektronskih dopisih z dne 18. aprila 2012, 24. aprila 2012, 5. julija 2012, 22. avgusta 2012 in 7. decembra 2012, ter z dopisi z dne 4. maja 2012 in 14. januarja 2013, na katere so grški organi odgovorili 20. aprila 2012, 26. aprila 2012, 3. oktobra 2012, 13. novembra 2012, 15. novembra 2012, 7. decembra 2012, 24. decembra 2012 in 18. januarja 2013. Službe Komisije in predstavniki grških organov so se srečali 30. aprila 2012 in 11. septembra 2012 v Atenah ter 25. januarja 2013 v Bruslju.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 6. marca 2013) obvestila Grčijo, da se je odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) Pogodbe, v zvezi z nekaterimi ukrepi pomoči, opisanimi v oddelku 2.2. spodaj (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 6. marca 2013) obvestila Grčijo, da se je odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) Pogodbe, v zvezi z nekaterimi ukrepi pomoči, opisanimi v oddelku 2.2. spodaj (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave).

| (5) | Sklep z dne 6. marca 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala grške organe in zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z ukrepi pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Sklep z dne 6. marca 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala grške organe in zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z ukrepi pomoči.

| (6) | Komisija je pripombe grških organov prejela 30. aprila 2013. Od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pripombe grških organov prejela 30. aprila 2013. Od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb.

| (7) | Grški organi so z elektronskim dopisom z dne 21. januarja 2014 obvestili Komisijo, da se strinjajo s sprejetjem sklepa v angleščini. |
| --- | --- |

(7)

Grški organi so z elektronskim dopisom z dne 21. januarja 2014 obvestili Komisijo, da se strinjajo s sprejetjem sklepa v angleščini.

2.   OPIS UKREPOV POMOČI

2.1   Upravičenec

| (8) | Družba Larco je specializirana za izkopavanje in predelavo laterita, izkopavanje lignita ter proizvodnjo feroniklja in stranskih proizvodov. Njene dejavnosti vključujejo raziskovanje, razvoj, rudarstvo, taljenje in trgovanje s proizvodi po celem svetu. Družba Larco je eden od največjih proizvajalcev feroniklja na svetu. Leta 2012 je zaposlovala 960 ljudi in se je torej uvrščala med velika podjetja (5). |
| --- | --- |

(8)

Družba Larco je specializirana za izkopavanje in predelavo laterita, izkopavanje lignita ter proizvodnjo feroniklja in stranskih proizvodov. Njene dejavnosti vključujejo raziskovanje, razvoj, rudarstvo, taljenje in trgovanje s proizvodi po celem svetu. Družba Larco je eden od največjih proizvajalcev feroniklja na svetu. Leta 2012 je zaposlovala 960 ljudi in se je torej uvrščala med velika podjetja (5).

| (9) | Med formalnim postopkom preiskave je bilo 55,2 % delnic družbe Larco v lasti grške države prek HRADF, 33,4 % v lasti National Bank of Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: NBG; zasebna finančna institucija) in 11,4 % v lasti Public Power Corporation S.A. (v nadaljnjem besedilu: PPC; ponudnik in proizvajalec električne energije v Grčiji, katerega večinski delničar je država). |
| --- | --- |

(9)

Med formalnim postopkom preiskave je bilo 55,2 % delnic družbe Larco v lasti grške države prek HRADF, 33,4 % v lasti National Bank of Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: NBG; zasebna finančna institucija) in 11,4 % v lasti Public Power Corporation S.A. (v nadaljnjem besedilu: PPC; ponudnik in proizvajalec električne energije v Grčiji, katerega večinski delničar je država).

| (10) | Družba Larco upravlja livarno v Larymni v osrednji Grčiji. Družba Larco ima tudi rudarske pravice v več krajih v Grčiji, in sicer v štirih skupinah: rudniki Agios Ioannis (blizu Larymne), rudniki Evia, rudniki Kastoria in rudnik lignita Servia. |
| --- | --- |

(10)

Družba Larco upravlja livarno v Larymni v osrednji Grčiji. Družba Larco ima tudi rudarske pravice v več krajih v Grčiji, in sicer v štirih skupinah: rudniki Agios Ioannis (blizu Larymne), rudniki Evia, rudniki Kastoria in rudnik lignita Servia.

| (11) | Družba Larco je bila ustanovljena 1989 kot nova pravna oseba po likvidaciji Hellenic Mining and Metallurgical S.A. iz Larymne (v nadaljnjem besedilu: stara družba Larco). Stara družba Larco je še vedno v likvidaciji, vendar so bila njena sredstva skupaj z ustreznimi obveznostmi leta 1989 prenesena na družbo Larco. Stara družba Larco je torej upnica družbe Larco. |
| --- | --- |

(11)

Družba Larco je bila ustanovljena 1989 kot nova pravna oseba po likvidaciji Hellenic Mining and Metallurgical S.A. iz Larymne (v nadaljnjem besedilu: stara družba Larco). Stara družba Larco je še vedno v likvidaciji, vendar so bila njena sredstva skupaj z ustreznimi obveznostmi leta 1989 prenesena na družbo Larco. Stara družba Larco je torej upnica družbe Larco.

2.2   Opis ukrepov

2.2.1   Ukrep št. 1: Neizterjava dolga do ministrstva za finance

| (12) | Aprila 1998 so družba Larco in njeni glavni upniki, namreč stara družba Larco, PPC in grška država, sklenili dogovor o poravnavi dolga. V skladu z dogovorom iz leta 1998 naj bi družba Larco za svoje obveznosti do teh upnikov plačevala obresti po 6-odstotni obrestni meri per annum (v nadaljnjem besedilu: p.a.). Vendar je dolg do grške države ostal nespremenjen oziroma se je nekoliko povečal vsaj od leta 2004 (6), dolg do PPC in stare družbe Larco pa je bil poravnan oziroma se je zmanjšal (7). |
| --- | --- |

(12)

Aprila 1998 so družba Larco in njeni glavni upniki, namreč stara družba Larco, PPC in grška država, sklenili dogovor o poravnavi dolga. V skladu z dogovorom iz leta 1998 naj bi družba Larco za svoje obveznosti do teh upnikov plačevala obresti po 6-odstotni obrestni meri per annum (v nadaljnjem besedilu: p.a.). Vendar je dolg do grške države ostal nespremenjen oziroma se je nekoliko povečal vsaj od leta 2004 (6), dolg do PPC in stare družbe Larco pa je bil poravnan oziroma se je zmanjšal (7).

| (13) | Zato se zdi, da je država svoje posojilo družbi Larco obravnavala drugače kot druga dva upnika. |
| --- | --- |

(13)

Zato se zdi, da je država svoje posojilo družbi Larco obravnavala drugače kot druga dva upnika.

2.2.2   Ukrep št. 2: Državno poroštvo leta 2008

| (14) | Država je 22. decembra 2008 dala poroštvo za posojilo 30 milijonov EUR, ki ga je ATE Bank dala družbi Larco. Poroštvo je pokrivalo 100 % posojila do 3 let s poroštveno premijo 1 % p.a. |
| --- | --- |

(14)

Država je 22. decembra 2008 dala poroštvo za posojilo 30 milijonov EUR, ki ga je ATE Bank dala družbi Larco. Poroštvo je pokrivalo 100 % posojila do 3 let s poroštveno premijo 1 % p.a.

2.2.3   Ukrep št. 3: Dokapitalizacija leta 2009

| (15) | Upravni odbor družbe Larco je leta 2009 glede na negativno stanje lastniškega kapitala predlagal dokapitalizacijo v višini 134 milijonov EUR, trije delničarji pa so to potrdili. Vendar je samo grška država uveljavljala svoje pravice v celoti, medtem ko je banka NBG uveljavila svoje pravice le deloma, družba PPC pa sploh ni sodelovala pri dokapitalizaciji. Noben nov delničar ni prispeval k dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(15)

Upravni odbor družbe Larco je leta 2009 glede na negativno stanje lastniškega kapitala predlagal dokapitalizacijo v višini 134 milijonov EUR, trije delničarji pa so to potrdili. Vendar je samo grška država uveljavljala svoje pravice v celoti, medtem ko je banka NBG uveljavila svoje pravice le deloma, družba PPC pa sploh ni sodelovala pri dokapitalizaciji. Noben nov delničar ni prispeval k dokapitalizaciji.

| (16) | Dejanska dokapitalizacija je znašala samo 65,5 milijona EUR, pri čemer je država prispevala približno 45 milijonov EUR (69 % celotnega kapitalskega vložka) in NBG 20,5 milijona EUR (31 %). Kljub slabemu finančnemu položaju družbe Larco se zdi, da dokapitalizacija ni temeljila na načrtu prestrukturiranja, s katerim bi se obnovila sposobnost preživetja družbe, medtem ko se zdi, da je NBG odpisala knjigovodsko vrednost družbe, „ker skupina ne predvideva, da bo dobila nazaj knjigovodsko vrednost naložbe glede na to, da je družba v velikih finančnih težavah“ (8) (glej uvodno izjavo 45 sklepa z dne 6. marca 2013). |
| --- | --- |

(16)

Dejanska dokapitalizacija je znašala samo 65,5 milijona EUR, pri čemer je država prispevala približno 45 milijonov EUR (69 % celotnega kapitalskega vložka) in NBG 20,5 milijona EUR (31 %). Kljub slabemu finančnemu položaju družbe Larco se zdi, da dokapitalizacija ni temeljila na načrtu prestrukturiranja, s katerim bi se obnovila sposobnost preživetja družbe, medtem ko se zdi, da je NBG odpisala knjigovodsko vrednost družbe, „ker skupina ne predvideva, da bo dobila nazaj knjigovodsko vrednost naložbe glede na to, da je družba v velikih finančnih težavah“ (8) (glej uvodno izjavo 45 sklepa z dne 6. marca 2013).

2.2.4   Ukrep št. 4: Državno poroštvo leta 2010

| (17) | Država je 10. maja 2010 dala poroštvo za kritje bančne garancije, ki bi jo NBG dala družbi Larco za znesek približno 10,8 milijona EUR. Poroštvo je pokrivalo 100 % bančne garancije in je imelo neomejeno veljavnost ter poroštveno premijo v višini 2 % p.a. |
| --- | --- |

(17)

Država je 10. maja 2010 dala poroštvo za kritje bančne garancije, ki bi jo NBG dala družbi Larco za znesek približno 10,8 milijona EUR. Poroštvo je pokrivalo 100 % bančne garancije in je imelo neomejeno veljavnost ter poroštveno premijo v višini 2 % p.a.

2.2.5   Ukrep št. 5: Bančne garancije namesto predplačila davčne globe leta 2010

| (18) | Grški davčni organi so leta 2010 pregledali računovodske izkaze družbe Larco in zavrnili računovodsko obravnavo nekaterih izgub iz pogodb o varovanju pred tveganjem, povezanim s ceno niklja. Zaradi napačne vknjižbe izgub je bila naložena davčna globa v višini 190 milijonov EUR (9). |
| --- | --- |

(18)

Grški davčni organi so leta 2010 pregledali računovodske izkaze družbe Larco in zavrnili računovodsko obravnavo nekaterih izgub iz pogodb o varovanju pred tveganjem, povezanim s ceno niklja. Zaradi napačne vknjižbe izgub je bila naložena davčna globa v višini 190 milijonov EUR (9).

| (19) | Družba Larco je nato izpodbijala naložitev davčne globe pred grškimi sodišči. V skladu z grškim pravom (10) mora subjekt, ki mu je bila naložena davčna globa, vnaprej plačati 25 % zadevnega zneska, da lahko izpodbija naložitev davčne globe na sodišču (v tem primeru bi 25 % znašalo 47 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(19)

Družba Larco je nato izpodbijala naložitev davčne globe pred grškimi sodišči. V skladu z grškim pravom (10) mora subjekt, ki mu je bila naložena davčna globa, vnaprej plačati 25 % zadevnega zneska, da lahko izpodbija naložitev davčne globe na sodišču (v tem primeru bi 25 % znašalo 47 milijonov EUR).

| (20) | Vendar je v primeru družbe Larco grško upravno sodišče odločilo, da družbo oprosti obveznosti, da vnaprej plača 25 % davčne globe, ter ji namesto tega naložilo obveznost, da predloži bančne garancije za samo 1,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(20)

Vendar je v primeru družbe Larco grško upravno sodišče odločilo, da družbo oprosti obveznosti, da vnaprej plača 25 % davčne globe, ter ji namesto tega naložilo obveznost, da predloži bančne garancije za samo 1,5 milijona EUR.

2.2.6   Ukrep št. 6: Državna poroštva leta 2011

| (21) | Država je 30. decembra 2011 dala poroštvi za posojili 30 milijonov EUR in 20 milijonov EUR, ki ju je ATE Bank dala družbi Larco. Eno od posojil (20 milijonov EUR) je že zapadlo, ko je bilo poroštvo dano. Poroštvi sta zagotavljali 100 % kritje in sta imeli premijo 1 % p.a. |
| --- | --- |

(21)

Država je 30. decembra 2011 dala poroštvi za posojili 30 milijonov EUR in 20 milijonov EUR, ki ju je ATE Bank dala družbi Larco. Eno od posojil (20 milijonov EUR) je že zapadlo, ko je bilo poroštvo dano. Poroštvi sta zagotavljali 100 % kritje in sta imeli premijo 1 % p.a.

2.3   Razlogi za uvedbo formalnega postopka preiskave

| (22) | Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 18 do 25) predhodno ugotovila, da bi bilo mogoče družbo Larco šteti za podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje (11) od leta 2007. Glede na to je Komisija predhodno ugotovila, da je vseh šest ukrepov državna pomoč, in je izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 18 do 25) predhodno ugotovila, da bi bilo mogoče družbo Larco šteti za podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje (11) od leta 2007. Glede na to je Komisija predhodno ugotovila, da je vseh šest ukrepov državna pomoč, in je izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom.

| (23) | Če gre pri ugotovljenih ukrepih za državno pomoč, bi njihova odobritev pomenila kršitev obveznosti priglasitve in mirovanja, ki ju določa člen 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(23)

Če gre pri ugotovljenih ukrepih za državno pomoč, bi njihova odobritev pomenila kršitev obveznosti priglasitve in mirovanja, ki ju določa člen 108(3) Pogodbe.

3.   PRIPOMBE GRČIJE

3.1   Podjetje v težavah

| (24) | Grški organi so v svojih pripombah v okviru formalnega postopka preiskave trdili, da družba Larco ni bila podjetje v težavah v letih 2008 in 2009, saj so bile knjižene izgube posledica padca svetovne cene feroniklja v teh letih. Grški organi so trdili, da je družba Larco podjetje v težavah šele od leta 2010. |
| --- | --- |

(24)

Grški organi so v svojih pripombah v okviru formalnega postopka preiskave trdili, da družba Larco ni bila podjetje v težavah v letih 2008 in 2009, saj so bile knjižene izgube posledica padca svetovne cene feroniklja v teh letih. Grški organi so trdili, da je družba Larco podjetje v težavah šele od leta 2010.

3.2   Ukrep št. 1: Neizterjava dolga do ministrstva za finance

| (25) | Grški organi so trdili, da posojilo države družbi Larco niso bila državna sredstva, saj je šlo prvotno za zasebno posojilo, ki ga je dala Organisation for Entreprise Restructuring S.A. (organizacija za prestrukturiranje podjetij S.A., v nadaljnjem besedilu: OER). Ko je bila OER likvidirana v skladu z zakonom 2741/1999, so bile njene terjatve prenesene na državo. |
| --- | --- |

(25)

Grški organi so trdili, da posojilo države družbi Larco niso bila državna sredstva, saj je šlo prvotno za zasebno posojilo, ki ga je dala Organisation for Entreprise Restructuring S.A. (organizacija za prestrukturiranje podjetij S.A., v nadaljnjem besedilu: OER). Ko je bila OER likvidirana v skladu z zakonom 2741/1999, so bile njene terjatve prenesene na državo.

| (26) | Poleg tega so pojasnili, da je dogovor o poravnavi dolgov iz leta 1998 vseboval posebna pravila za obravnavo in izterjavo neplačanih dolgov, ki naj bi veljala na koncu vsakega poslovnega leta, in sicer:






  (a) | če bi družba Larco imela dobiček med poslovnim letom, bi se pripisane obresti (6 % p.a.) najprej poplačale upnikom, preden bi se poplačala glavnica dolga; |
| --- | --- | --- |

(26)

Poleg tega so pojasnili, da je dogovor o poravnavi dolgov iz leta 1998 vseboval posebna pravila za obravnavo in izterjavo neplačanih dolgov, ki naj bi veljala na koncu vsakega poslovnega leta, in sicer:

(a)

če bi družba Larco imela dobiček med poslovnim letom, bi se pripisane obresti (6 % p.a.) najprej poplačale upnikom, preden bi se poplačala glavnica dolga;

| (b) | po poplačilu obresti bi družba Larco obdržala določen znesek od dobička za naložbe; |
| --- | --- |

(b)

po poplačilu obresti bi družba Larco obdržala določen znesek od dobička za naložbe;

| (c) | po opravljenem iz točk (a) in (b), bi se preostali dobiček v računovodskih izkazih sorazmerno razporedil med upnike družbe Larco. |
| --- | --- |

(c)

po opravljenem iz točk (a) in (b), bi se preostali dobiček v računovodskih izkazih sorazmerno razporedil med upnike družbe Larco.

| (27) | Če družba Larco ne bi ustvarila nobenega dobička po 1999, so imeli upniki pravico, da terjajo plačilo svojega dolga na različne načine, kot so zapadlost plačila, kapitalizacija dolga itd. Vendar upniki niso bili upravičeni do prisilne izterjave neplačanega dolga, kot je zaseg premoženja družbe ali uvedba stečajnega postopka zoper družbo. |
| --- | --- |

(27)

Če družba Larco ne bi ustvarila nobenega dobička po 1999, so imeli upniki pravico, da terjajo plačilo svojega dolga na različne načine, kot so zapadlost plačila, kapitalizacija dolga itd. Vendar upniki niso bili upravičeni do prisilne izterjave neplačanega dolga, kot je zaseg premoženja družbe ali uvedba stečajnega postopka zoper družbo.

| (28) | Do leta 2003 so upniki prejemali pripisane obresti, kot je bilo dogovorjeno. V obdobju 2004–2007 pa družba Larco ni ustvarila nobenih dobičkov, zato ni prišlo do poplačila pripisanih obresti. Družba PPC je leta 2007 z družbo Larco sklenila sporazum o surovinah, s katerim so se strinjali vsi upniki in na podlagi katerega je družba Larco dobavljala lignit družbi PPC in s tem ustrezno zmanjševala dolg. Dolg do družbe PPC je bil leta 2011 v celoti poravnan. |
| --- | --- |

(28)

Do leta 2003 so upniki prejemali pripisane obresti, kot je bilo dogovorjeno. V obdobju 2004–2007 pa družba Larco ni ustvarila nobenih dobičkov, zato ni prišlo do poplačila pripisanih obresti. Družba PPC je leta 2007 z družbo Larco sklenila sporazum o surovinah, s katerim so se strinjali vsi upniki in na podlagi katerega je družba Larco dobavljala lignit družbi PPC in s tem ustrezno zmanjševala dolg. Dolg do družbe PPC je bil leta 2011 v celoti poravnan.

| (29) | Stečajni upravitelj stare družbe Larco je šel v izterjavo dolga po sodni poti in očitno so bili nekateri zneski že plačani. Stara družba Larco je do leta 2011 izterjala 5 milijonov EUR neplačanega dolga v skladu z dogovorom iz leta 1998. Ker ima stara družba Larco dolgove tudi do grške države, je ta izterjala celoten znesek teh 5 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(29)

Stečajni upravitelj stare družbe Larco je šel v izterjavo dolga po sodni poti in očitno so bili nekateri zneski že plačani. Stara družba Larco je do leta 2011 izterjala 5 milijonov EUR neplačanega dolga v skladu z dogovorom iz leta 1998. Ker ima stara družba Larco dolgove tudi do grške države, je ta izterjala celoten znesek teh 5 milijonov EUR.

| (30) | V zvezi z neposrednim dolgom družbe Larco do grške države je država družbi Larco redno pošiljala račune za letni znesek dolga, vključno z letnimi pripisanimi obrestmi. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi z neposrednim dolgom družbe Larco do grške države je država družbi Larco redno pošiljala račune za letni znesek dolga, vključno z letnimi pripisanimi obrestmi.

| (31) | Zato so grški organi trdili, da pri dolgu, ki izhaja iz dogovora iz leta 1998, ne bi moglo iti za državna sredstva in da v nobenem primeru ni šlo za selektivno prednost v korist družbe Larco. |
| --- | --- |

(31)

Zato so grški organi trdili, da pri dolgu, ki izhaja iz dogovora iz leta 1998, ne bi moglo iti za državna sredstva in da v nobenem primeru ni šlo za selektivno prednost v korist družbe Larco.

3.3   Ukrep št. 2: Državno poroštvo leta 2008

| (32) | Grški organi so se sklicevali na Obvestilo o poroštvih (12), in zlasti na oddelek 3.2 tega obvestila, ki vsebuje pogoje, pod katerimi lahko Komisija izključi, da gre pri posameznem poroštvu za državno pomoč. Po mnenju grških organov:






  (a) | družba Larco ni bila podjetje v težavah, ko je bilo poroštvo dano; |
| --- | --- | --- |

(32)

Grški organi so se sklicevali na Obvestilo o poroštvih (12), in zlasti na oddelek 3.2 tega obvestila, ki vsebuje pogoje, pod katerimi lahko Komisija izključi, da gre pri posameznem poroštvu za državno pomoč. Po mnenju grških organov:

(a)

družba Larco ni bila podjetje v težavah, ko je bilo poroštvo dano;

| (b) | obseg poroštva je bilo mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi; |
| --- | --- |

(b)

obseg poroštva je bilo mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi;

| (c) | poroštvo je bilo dano za zavarovanje dolga (posojilo z izdajo obveznic) in je torej lahko preseglo 80 % neplačanega dolga; |
| --- | --- |

(c)

poroštvo je bilo dano za zavarovanje dolga (posojilo z izdajo obveznic) in je torej lahko preseglo 80 % neplačanega dolga;

| (d) | 1-odstotna premija, plačana za poroštvo, je bila tržno naravnana cena, ki je odražala finančni položaj družbe Larco. |
| --- | --- |

(d)

1-odstotna premija, plačana za poroštvo, je bila tržno naravnana cena, ki je odražala finančni položaj družbe Larco.

| (33) | Grški organi so torej zatrjevali, da državno poroštvo leta 2008 ni bilo državna pomoč. |
| --- | --- |

(33)

Grški organi so torej zatrjevali, da državno poroštvo leta 2008 ni bilo državna pomoč.

| (34) | Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 2 sprejet na podlagi ministrske odločbe YA 2/93378/0025 z dne 22. decembra 2008 in da je pokril točen znesek 30 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 2 sprejet na podlagi ministrske odločbe YA 2/93378/0025 z dne 22. decembra 2008 in da je pokril točen znesek 30 000 000 EUR.

3.4   Ukrep št. 3: Dokapitalizacija leta 2009

| (35) | Grški organi so trdili, da je bil namen udeležbe države v dokapitalizaciji zaščititi vrednost družbe glede na prihajajočo privatizacijo in zaradi izvedbe načrta prestrukturiranja. Država je pri svoji odločitvi upoštevala potencialno rast družbe Larco, vrednost njenega premoženja in splošen položaj na trgu feroniklja ter ukrepe prestrukturiranja in zniževanja stroškov. |
| --- | --- |

(35)

Grški organi so trdili, da je bil namen udeležbe države v dokapitalizaciji zaščititi vrednost družbe glede na prihajajočo privatizacijo in zaradi izvedbe načrta prestrukturiranja. Država je pri svoji odločitvi upoštevala potencialno rast družbe Larco, vrednost njenega premoženja in splošen položaj na trgu feroniklja ter ukrepe prestrukturiranja in zniževanja stroškov.

| (36) | Banka NBG je prispevala 31 % k dokapitalizaciji. Drugače od države se je banka NBG odločila, da le deloma uveljavlja svoje pravice. Grški organi so trdili, da je bil cilj banke NBG ohraniti določen nadzor nad družbo in se torej njenih ukrepov ne sme obravnavati kot pomanjkanje zaupanja v prihodnost družbe Larco. Banka NBG je zares zmanjšala svojo udeležbo v družbi Larco na minimum, ki je v skladu z grškim pravom potreben za veto glede določenih pomembnih odločitev upravnega odbora. |
| --- | --- |

(36)

Banka NBG je prispevala 31 % k dokapitalizaciji. Drugače od države se je banka NBG odločila, da le deloma uveljavlja svoje pravice. Grški organi so trdili, da je bil cilj banke NBG ohraniti določen nadzor nad družbo in se torej njenih ukrepov ne sme obravnavati kot pomanjkanje zaupanja v prihodnost družbe Larco. Banka NBG je zares zmanjšala svojo udeležbo v družbi Larco na minimum, ki je v skladu z grškim pravom potreben za veto glede določenih pomembnih odločitev upravnega odbora.

| (37) | Tretji delničar, družba PPC, se je izrecno odločil, da ne bo sodeloval v dokapitalizaciji in tako sprejel, da se bo njegov delež zmanjšal. Grški organi so trdili, da družba PPC ni sodelovala, ker je bil njen namen omogočiti državi, da ima večji večinski delež zaradi privatizacije družbe. |
| --- | --- |

(37)

Tretji delničar, družba PPC, se je izrecno odločil, da ne bo sodeloval v dokapitalizaciji in tako sprejel, da se bo njegov delež zmanjšal. Grški organi so trdili, da družba PPC ni sodelovala, ker je bil njen namen omogočiti državi, da ima večji večinski delež zaradi privatizacije družbe.

| (38) | Na koncu so grški organi trdili, da je država delovala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu in da torej dokapitalizacija leta 2009 ni bila državna pomoč. |
| --- | --- |

(38)

Na koncu so grški organi trdili, da je država delovala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu in da torej dokapitalizacija leta 2009 ni bila državna pomoč.

| (39) | V zvezi z datumom dodelitve grški organi niso dali odločilnih informacij. Iz zapisnika skupščine delničarjev je razvidno, da je grška država 15. aprila 2009 prispevala 15 000 000 EUR k dokapitalizaciji na podlagi dokumenta ministrstva za finance Οικ2/27694/0025 ob upoštevanju celotnega prispevka države k dokapitalizaciji, ki je znašal 44 999 999,40 EUR. Iz računovodskega izkaza družbe Larco za leto 2009 je razvidno, da je bil sklep o dokapitalizaciji sprejet 14. maja 2009, vendar ne pojasnjuje, kdaj je bil novi kapital dejansko vložen. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi z datumom dodelitve grški organi niso dali odločilnih informacij. Iz zapisnika skupščine delničarjev je razvidno, da je grška država 15. aprila 2009 prispevala 15 000 000 EUR k dokapitalizaciji na podlagi dokumenta ministrstva za finance Οικ2/27694/0025 ob upoštevanju celotnega prispevka države k dokapitalizaciji, ki je znašal 44 999 999,40 EUR. Iz računovodskega izkaza družbe Larco za leto 2009 je razvidno, da je bil sklep o dokapitalizaciji sprejet 14. maja 2009, vendar ne pojasnjuje, kdaj je bil novi kapital dejansko vložen.

3.5   Ukrep št. 4: Državno poroštvo leta 2010

| (40) | Grški organi so pojasnili, da je stara družba Larco glede na dogovor iz leta 1998 terjala poplačilo dolga družbe Larco pred grškimi sodišči in da obstaja vrsta sodb in razveljavitev, med drugim v zvezi z dolgom v višini približno 10,5 milijona EUR (13). |
| --- | --- |

(40)

Grški organi so pojasnili, da je stara družba Larco glede na dogovor iz leta 1998 terjala poplačilo dolga družbe Larco pred grškimi sodišči in da obstaja vrsta sodb in razveljavitev, med drugim v zvezi z dolgom v višini približno 10,5 milijona EUR (13).

| (41) | V okviru pritožbe družbe Larco je grško vrhovno sodišče zaradi nevarnosti nepopravljive škode začasno odložilo plačilo dolga v višini približno 10,5 milijona EUR do pravnomočne sodbe ustreznega sodišča. Odlog je bil odobren pod pogojem, da družba Larco predloži bančno garancijo stari družbi Larco za odložen znesek. Banka NBG je izdala bančno garancijo družbi Larco za približno 10,8 milijona EUR (10,5 milijona EUR za prvotno izpodbijani dolg + 0,3 milijona EUR za pravne stroške). Bančna garancija pa je bila krita z državnim poroštvom za celoten znesek skupaj s premijo v višini 2 % p.a. za neomejeno obdobje. |
| --- | --- |

(41)

V okviru pritožbe družbe Larco je grško vrhovno sodišče zaradi nevarnosti nepopravljive škode začasno odložilo plačilo dolga v višini približno 10,5 milijona EUR do pravnomočne sodbe ustreznega sodišča. Odlog je bil odobren pod pogojem, da družba Larco predloži bančno garancijo stari družbi Larco za odložen znesek. Banka NBG je izdala bančno garancijo družbi Larco za približno 10,8 milijona EUR (10,5 milijona EUR za prvotno izpodbijani dolg + 0,3 milijona EUR za pravne stroške). Bančna garancija pa je bila krita z državnim poroštvom za celoten znesek skupaj s premijo v višini 2 % p.a. za neomejeno obdobje.

| (42) | Grški organi so pojasnili, da je ukrep sprejela država kot delničar z namenom izpolnitve pogojev odloga in zaščite svoje naložbe pred zapadlimi dolgovi. Sicer odlog ne bi veljal in bi stara družba Larco imela pravico do izterjave dolga, lahko tudi z zasegom premoženja družbe Larco. Družba Larco bi lahko potem postala insolventna. Po mnenju grških organov banka NBG ne bi izdala bančne garancije brez državnega poroštva. |
| --- | --- |

(42)

Grški organi so pojasnili, da je ukrep sprejela država kot delničar z namenom izpolnitve pogojev odloga in zaščite svoje naložbe pred zapadlimi dolgovi. Sicer odlog ne bi veljal in bi stara družba Larco imela pravico do izterjave dolga, lahko tudi z zasegom premoženja družbe Larco. Družba Larco bi lahko potem postala insolventna. Po mnenju grških organov banka NBG ne bi izdala bančne garancije brez državnega poroštva.

| (43) | Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 4 sprejet na podlagi ministrske odločbe YA 2/923/0025 z dne 10. maja 2010 in da je pokril točen znesek 10 510 824,95 EUR in 310 000 EUR za pravne stroške, torej skupaj 10 820 824,95 EUR. |
| --- | --- |

(43)

Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 4 sprejet na podlagi ministrske odločbe YA 2/923/0025 z dne 10. maja 2010 in da je pokril točen znesek 10 510 824,95 EUR in 310 000 EUR za pravne stroške, torej skupaj 10 820 824,95 EUR.

3.6   Ukrep št. 5: Bančne garancije namesto predplačila davčne globe leta 2010

| (44) | Grški organi so pojasnili, da se zadevni ukrep nanaša na dodatni davek, in ne na davčno globo. Dodatni davek se je naložil, ker se davčni organi niso strinjali, da bi bilo treba izgube iz pogodb o varovanju pred tveganjem odbiti od neto dohodkov družbe Larco, kot je trdila družba Larco. Grški organi so prav tako pojasnili, da je sodišče pozvalo družbo Larco, da predloži bančne garancije v skupni vrednosti 4,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(44)

Grški organi so pojasnili, da se zadevni ukrep nanaša na dodatni davek, in ne na davčno globo. Dodatni davek se je naložil, ker se davčni organi niso strinjali, da bi bilo treba izgube iz pogodb o varovanju pred tveganjem odbiti od neto dohodkov družbe Larco, kot je trdila družba Larco. Grški organi so prav tako pojasnili, da je sodišče pozvalo družbo Larco, da predloži bančne garancije v skupni vrednosti 4,7 milijona EUR.

| (45) | Grški organi so predložili dokaz, da je bilo družbi Larco dovoljeno nadomestiti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami na podlagi splošnega zakonskega predpisa. V sodbi sodišča, s katero je bilo družbi Larco dovoljeno, da nadomesti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami v skladu z nacionalnim zakonom (14), je bil uporabljen test tehtanja, upoštevajoč koristi upnika (država) in sposobnost preživetja dolžnika (družba Larco), in sodišče je odločilo, da začasno odloži obveznost vnaprejšnjega plačila 47 milijonov EUR (to je 25 % dodatnega davka) in jo nadomesti z bančnimi garancijami v skupni višini 4,7 milijona EUR. Ta odlog naj bi veljal, dokler se ne izda pravnomočna sodba v zvezi s postopkom, ki ga je začela družba Larco zoper državo zaradi naložitve dodatnega davka. |
| --- | --- |

(45)

Grški organi so predložili dokaz, da je bilo družbi Larco dovoljeno nadomestiti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami na podlagi splošnega zakonskega predpisa. V sodbi sodišča, s katero je bilo družbi Larco dovoljeno, da nadomesti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami v skladu z nacionalnim zakonom (14), je bil uporabljen test tehtanja, upoštevajoč koristi upnika (država) in sposobnost preživetja dolžnika (družba Larco), in sodišče je odločilo, da začasno odloži obveznost vnaprejšnjega plačila 47 milijonov EUR (to je 25 % dodatnega davka) in jo nadomesti z bančnimi garancijami v skupni višini 4,7 milijona EUR. Ta odlog naj bi veljal, dokler se ne izda pravnomočna sodba v zvezi s postopkom, ki ga je začela družba Larco zoper državo zaradi naložitve dodatnega davka.

| (46) | Poleg tega so grški organi zatrjevali, da država nima vpliva na odločitev nacionalnih sodišč. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega so grški organi zatrjevali, da država nima vpliva na odločitev nacionalnih sodišč.

| (47) | Grški organi so prav tako pojasnili, da je kljub začasnemu odlogu država v praksi izničila finančni učinek tega odloga, tako da je dodatni davek, ki ga je dolgovala družba Larco, odbila od zneskov, ki jih je država dolgovala družbi Larco, kot so davek na dohodek ali obračuni DDV. To je bilo mogoče na podlagi nove zakonodaje v zvezi s pospeševanjem izterjave davkov v Grčiji. |
| --- | --- |

(47)

Grški organi so prav tako pojasnili, da je kljub začasnemu odlogu država v praksi izničila finančni učinek tega odloga, tako da je dodatni davek, ki ga je dolgovala družba Larco, odbila od zneskov, ki jih je država dolgovala družbi Larco, kot so davek na dohodek ali obračuni DDV. To je bilo mogoče na podlagi nove zakonodaje v zvezi s pospeševanjem izterjave davkov v Grčiji.

| (48) | Torej je očitno, da je država od dolgovanega zneska v zvezi s predplačilom dodatnega davka družbe Larco dejansko že izterjala vsaj 16,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(48)

Torej je očitno, da je država od dolgovanega zneska v zvezi s predplačilom dodatnega davka družbe Larco dejansko že izterjala vsaj 16,1 milijona EUR.

3.7   Ukrep št. 6: Državno poroštvo leta 2011

| (49) | Grški organi so pojasnili, da nobeno od obeh posojil, za kateri sta bili dani poroštvi, ni zapadlo. ATE Bank je dala posojilo 20 milijonov EUR za refinanciranje starejšega posojila v višini 20 milijonov EUR, ki je zapadlo. |
| --- | --- |

(49)

Grški organi so pojasnili, da nobeno od obeh posojil, za kateri sta bili dani poroštvi, ni zapadlo. ATE Bank je dala posojilo 20 milijonov EUR za refinanciranje starejšega posojila v višini 20 milijonov EUR, ki je zapadlo.

| (50) | Grški organi so trdili, da obe državni poroštvi nista vključevali državnih sredstev, saj je država dolgovala družbi Larco 60 milijonov EUR iz naslova obračunov DDV. Torej bi se v primeru uveljavljanja poroštev lahko zneski odbili od neplačanega dolga države. |
| --- | --- |

(50)

Grški organi so trdili, da obe državni poroštvi nista vključevali državnih sredstev, saj je država dolgovala družbi Larco 60 milijonov EUR iz naslova obračunov DDV. Torej bi se v primeru uveljavljanja poroštev lahko zneski odbili od neplačanega dolga države.

| (51) | Organi so tudi trdili, da če bi ukrep bil pomoč, bi ga bilo treba šteti za združljivega z notranjim trgom, saj je bil v skladu z Začasnim okvirom (15) in upoštevno grško začasno shemo za poroštva za posojila (v nadaljnjem besedilu: začasna poroštvena shema) (16). Zlasti so organi menili, da razen tega, da je bila družba Larco ob sprejetju ukrepa podjetje v težavah, so bili ostali pogoji iz sheme izpolnjeni:






  (a) | družba Larco je bila velika družba; |
| --- | --- | --- |

(51)

Organi so tudi trdili, da če bi ukrep bil pomoč, bi ga bilo treba šteti za združljivega z notranjim trgom, saj je bil v skladu z Začasnim okvirom (15) in upoštevno grško začasno shemo za poroštva za posojila (v nadaljnjem besedilu: začasna poroštvena shema) (16). Zlasti so organi menili, da razen tega, da je bila družba Larco ob sprejetju ukrepa podjetje v težavah, so bili ostali pogoji iz sheme izpolnjeni:

(a)

družba Larco je bila velika družba;

| (b) | posojilo v višini 30 milijonov EUR je bilo naložbeno posojilo, posojilo v višini 20 milijonov EUR pa je bilo posojilo za financiranje starejšega posojila, ki je bilo dano za naložbo; |
| --- | --- |

(b)

posojilo v višini 30 milijonov EUR je bilo naložbeno posojilo, posojilo v višini 20 milijonov EUR pa je bilo posojilo za financiranje starejšega posojila, ki je bilo dano za naložbo;

| (c) | poroštvi sta bili dani pred koncem leta 2011; |
| --- | --- |

(c)

poroštvi sta bili dani pred koncem leta 2011;

| (d) | skupni znesek obeh posojil, zavarovanih s poroštvom, je presegal letno maso plač družbe Larco za samo 3 milijone EUR; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek obeh posojil, zavarovanih s poroštvom, je presegal letno maso plač družbe Larco za samo 3 milijone EUR;

| (e) | poroštva so krila 100 % posojila, vendar je bil tak ukrep edina možnost družbe Larco, da pridobi financiranje, zaradi posebnega položaja grškega gospodarstva; |
| --- | --- |

(e)

poroštva so krila 100 % posojila, vendar je bil tak ukrep edina možnost družbe Larco, da pridobi financiranje, zaradi posebnega položaja grškega gospodarstva;

| (f) | poroštvi sta vsebovali premijo v višini 1 % p.a., ki bi jo bilo treba šteti za tržno premijo. |
| --- | --- |

(f)

poroštvi sta vsebovali premijo v višini 1 % p.a., ki bi jo bilo treba šteti za tržno premijo.

| (52) | Nazadnje so grški organi navedli, da je treba, če bi Komisija ugotovila, da je bil ukrep pomoč in da pogoji za začasno poroštveno shemo niso bili izpolnjeni, ukrepe šteti za pomoč za reševanje. Tako pomoč bi bilo treba šteti za priglašeno, saj je bila Komisija seznanjena z ukrepom v odgovoru z dne 16. marca 2012 na vprašalnik na stopnji predhodne preiskave po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(52)

Nazadnje so grški organi navedli, da je treba, če bi Komisija ugotovila, da je bil ukrep pomoč in da pogoji za začasno poroštveno shemo niso bili izpolnjeni, ukrepe šteti za pomoč za reševanje. Tako pomoč bi bilo treba šteti za priglašeno, saj je bila Komisija seznanjena z ukrepom v odgovoru z dne 16. marca 2012 na vprašalnik na stopnji predhodne preiskave po uradni dolžnosti.

| (53) | Po mnenju grških organov je bila pomoč skladna z zahtevami Smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj:






  (a) | je šlo za likvidnostno podporo v obliki poroštev za posojila; |
| --- | --- | --- |

(53)

Po mnenju grških organov je bila pomoč skladna z zahtevami Smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj:

(a)

je šlo za likvidnostno podporo v obliki poroštev za posojila;

| (b) | je bila upravičena na podlagi resnih socialnih težav in ni imela škodljivih učinkov na druge države članice; |
| --- | --- |

(b)

je bila upravičena na podlagi resnih socialnih težav in ni imela škodljivih učinkov na druge države članice;

| (c) | so grški organi pripravljali načrt prestrukturiranja v sodelovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

(c)

so grški organi pripravljali načrt prestrukturiranja v sodelovanju s Komisijo;

| (d) | je bila omejena na znesek, ki je bil potreben za nadaljnje poslovanje podjetja za omejeno obdobje; |
| --- | --- |

(d)

je bila omejena na znesek, ki je bil potreben za nadaljnje poslovanje podjetja za omejeno obdobje;

| (e) | je upoštevala pogoj „enkrat in zadnjič“, ker družba Larco v preteklosti ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje; |
| --- | --- |

(e)

je upoštevala pogoj „enkrat in zadnjič“, ker družba Larco v preteklosti ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje;

| (f) | je družba Larco predstavila poslovni načrt državi, s katerim je utemeljila potrebo po 30 milijonih EUR sredstev za naložbe. |
| --- | --- |

(f)

je družba Larco predstavila poslovni načrt državi, s katerim je utemeljila potrebo po 30 milijonih EUR sredstev za naložbe.

| (54) | Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 6 dodeljen na podlagi (i) ministrske odločbe YA 2/95156/0025 z dne 30. decembra 2011, pri čemer je pokril točen znesek 30 000 000 EUR, in (ii) ministrske odločbe YA 2/95161/0025 z dne 30. decembra 2011 za točen znesek 20 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(54)

Grški organi so pojasnili, da je bil ukrep št. 6 dodeljen na podlagi (i) ministrske odločbe YA 2/95156/0025 z dne 30. decembra 2011, pri čemer je pokril točen znesek 30 000 000 EUR, in (ii) ministrske odločbe YA 2/95161/0025 z dne 30. decembra 2011 za točen znesek 20 000 000 EUR.

4.   OCENA

| (55) | Ta sklep najprej obravnava vprašanje, ali je družba Larco podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nato se bo v sklepu presojalo, ali so ukrepi, ki so predmet preiskave, državna pomoč, dodeljena družbi Larco, v smislu člena 107(1) Pogodbe in, končno, ali bi taka pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(55)

Ta sklep najprej obravnava vprašanje, ali je družba Larco podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nato se bo v sklepu presojalo, ali so ukrepi, ki so predmet preiskave, državna pomoč, dodeljena družbi Larco, v smislu člena 107(1) Pogodbe in, končno, ali bi taka pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom.

4.1   Težave družbe Larco

| (56) | V sklepu z dne 6. marca 2013 in zlasti v uvodnih izjavah 18 do 25 tega sklepa je Komisija predhodno menila, da je bila družba Larco podjetje v težavah, ko je bilo sprejetih zadevnih 6 ukrepov. Ključni finančni podatki družbe Larco za obdobje od 2007 do 2011 so navedeni v preglednici:

  Ključni finančni podatki družbe Larco za obdobje 2007-6/2012 (v milijonih EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Prva polovica leta 2012 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 549,3 | 284 | 98,8 | 239 | 311 | 154,6 |
| Dohodki pred obdavčitvijo | 23 | – 116 | – 105 | 6,4 | 6,5 | – 12,2 |
| Delniški kapital | 163,8 | 163,8 | 109 | 109 | 109 | 109 |
| Lastniški kapital | 104 | – 0,4 | – 35 | – 31 | – 26 | – 39 |
| Skupaj dolg | 141,2 | 230,1 | 233,9 | 261,8 | 262,7 | 326,0 |
| Dolg/lastniški kapital (razmerje) | 1,3 | – 575,0 | – 6,6 | – 8,3 | – 10,1 | – 8,4 |

(56)

V sklepu z dne 6. marca 2013 in zlasti v uvodnih izjavah 18 do 25 tega sklepa je Komisija predhodno menila, da je bila družba Larco podjetje v težavah, ko je bilo sprejetih zadevnih 6 ukrepov. Ključni finančni podatki družbe Larco za obdobje od 2007 do 2011 so navedeni v preglednici:

Ključni finančni podatki družbe Larco za obdobje 2007-6/2012 (v milijonih EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

Prva polovica leta 2012 (17)

Promet

549,3

284

98,8

239

311

154,6

Dohodki pred obdavčitvijo

23

– 116

– 105

6,4

6,5

– 12,2

Delniški kapital

163,8

163,8

109

109

109

109

Lastniški kapital

104

– 0,4

– 35

– 31

– 26

– 39

Skupaj dolg

141,2

230,1

233,9

261,8

262,7

326,0

Dolg/lastniški kapital (razmerje)

1,3

– 575,0

– 6,6

– 8,3

– 10,1

– 8,4

| (57) | Dalje, v točki 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje je navedeno, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah tedaj, ko „je izginila več kot polovica njenega delniškega kapitala, od česar je več kot četrtino kapitala izgubila v zadnjih 12 mesecih“. To odraža domnevo, da družba, ki se sooča z visokimi izgubami svojega delniškega kapitala, ne bo sposobna poravnati izgub, kar bi v kratko- ali srednjeročnem obdobju skoraj gotovo ogrozilo obstoj družbe (kot je določeno v točki 9 istih smernic). |
| --- | --- |

(57)

Dalje, v točki 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje je navedeno, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah tedaj, ko „je izginila več kot polovica njenega delniškega kapitala, od česar je več kot četrtino kapitala izgubila v zadnjih 12 mesecih“. To odraža domnevo, da družba, ki se sooča z visokimi izgubami svojega delniškega kapitala, ne bo sposobna poravnati izgub, kar bi v kratko- ali srednjeročnem obdobju skoraj gotovo ogrozilo obstoj družbe (kot je določeno v točki 9 istih smernic).

| (58) | Poleg tega lahko podjetje v skladu s točko 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje velja za podjetje v težavah, „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. Glede tega je Splošno sodišče navedlo, da je „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] mogoče [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja“ (18). |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega lahko podjetje v skladu s točko 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje velja za podjetje v težavah, „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. Glede tega je Splošno sodišče navedlo, da je „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] mogoče [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja“ (18).

| (59) | Glede na računovodske izkaze družbe Larco za obdobje 2007-(prva polovica leta) 2012, se delniški kapital družbe ni zmanjšal za več kot polovico. Vendar je v istem obdobju lastniški kapital družbe postal negativen. V prejšnjih primerih je Komisija menila, da če ima družba negativen lastniški kapital, to pomeni, da je bil celoten delniški kapital te družbe izgubljen in obstaja a priori domneva, da so merila iz točke 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena (19). |
| --- | --- |

(59)

Glede na računovodske izkaze družbe Larco za obdobje 2007-(prva polovica leta) 2012, se delniški kapital družbe ni zmanjšal za več kot polovico. Vendar je v istem obdobju lastniški kapital družbe postal negativen. V prejšnjih primerih je Komisija menila, da če ima družba negativen lastniški kapital, to pomeni, da je bil celoten delniški kapital te družbe izgubljen in obstaja a priori domneva, da so merila iz točke 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena (19).

| (60) | V primeru družbe Larco Komisija meni, da se samo zdi, da se njen delniški kapital ni zmanjšal za več kot polovico, ker družba ni sprejela ustreznih ukrepov, kot je običajno v skladu z grško zakonodajo (20). Cilj takih ustreznih ukrepov je, da spremenijo lastniški kapital družbe iz negativnega v pozitivnega in da ga hkrati povečajo na ustrezno raven. Taki ustrezni ukrepi bi lahko bili bodisi kapitalizacija izgub ali dokapitalizacija ali oboje. |
| --- | --- |

(60)

V primeru družbe Larco Komisija meni, da se samo zdi, da se njen delniški kapital ni zmanjšal za več kot polovico, ker družba ni sprejela ustreznih ukrepov, kot je običajno v skladu z grško zakonodajo (20). Cilj takih ustreznih ukrepov je, da spremenijo lastniški kapital družbe iz negativnega v pozitivnega in da ga hkrati povečajo na ustrezno raven. Taki ustrezni ukrepi bi lahko bili bodisi kapitalizacija izgub ali dokapitalizacija ali oboje.

| (61) | V tem pogledu Komisija meni, da bi kapitalizacija izgub povzročila izgubo celotnega delniškega kapitala družbe, saj so bile nakopičene izgube višje od delniškega kapitala. Zato Komisija meni, da so bila merila iz točke 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje v tem primeru izpolnjena od leta 2008. |
| --- | --- |

(61)

V tem pogledu Komisija meni, da bi kapitalizacija izgub povzročila izgubo celotnega delniškega kapitala družbe, saj so bile nakopičene izgube višje od delniškega kapitala. Zato Komisija meni, da so bila merila iz točke 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje v tem primeru izpolnjena od leta 2008.

| (62) | Poleg tega, kar zadeva merilo iz točke 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje, je prišlo pri družbi Larco do znatnega znižanja prometa od leta 2007 do leta 2009 in do znatnih izgub v letih 2008 in 2009 v skupnem znesku 221 milijonov EUR (116 milijonov EUR v letu 2008 in 105 milijonov EUR v letu 2009) Družba je v letih 2010 in 2011 povečala promet in dohodke, vendar to povečanje ni zadostovalo za njeno finančno sanacijo. V istem obdobju je njen lastniški kapital ostal negativen in njen dolg je še naprej naraščal. Poleg tega je družba Larco v prvi polovici leta 2012 zopet poslovala z izgubo. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega, kar zadeva merilo iz točke 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje, je prišlo pri družbi Larco do znatnega znižanja prometa od leta 2007 do leta 2009 in do znatnih izgub v letih 2008 in 2009 v skupnem znesku 221 milijonov EUR (116 milijonov EUR v letu 2008 in 105 milijonov EUR v letu 2009) Družba je v letih 2010 in 2011 povečala promet in dohodke, vendar to povečanje ni zadostovalo za njeno finančno sanacijo. V istem obdobju je njen lastniški kapital ostal negativen in njen dolg je še naprej naraščal. Poleg tega je družba Larco v prvi polovici leta 2012 zopet poslovala z izgubo.

| (63) | Komisija se ne strinja s trditvijo grških organov, da družba Larco ni bila v težavah v letih 2008 in 2009, ker so bile izgube posledica nižjih cen feroniklja. |
| --- | --- |

(63)

Komisija se ne strinja s trditvijo grških organov, da družba Larco ni bila v težavah v letih 2008 in 2009, ker so bile izgube posledica nižjih cen feroniklja.

| (64) | Prvič, dejstvo, da je padec cen feroniklja povzročil izgube in prispeval k težavam družbe Larco, ne ublaži ugotovitve, da je družba Larco kazala običajne znake podjetja v težavah. Zdravo podjetje bi moralo prilagoditi svoje stroške takim spremembam v cenah, da bi se izognilo izgubam. |
| --- | --- |

(64)

Prvič, dejstvo, da je padec cen feroniklja povzročil izgube in prispeval k težavam družbe Larco, ne ublaži ugotovitve, da je družba Larco kazala običajne znake podjetja v težavah. Zdravo podjetje bi moralo prilagoditi svoje stroške takim spremembam v cenah, da bi se izognilo izgubam.

| (65) | Drugič, v letih 2008 in 2009 je imela družba negativen lastniški kapital, dolg pa se je povečeval (63-odstotno povečanje v letih 2007 in 2008). Čeprav sta cena feroniklja in promet znatno narasla po letu 2010, poznejši finančni rezultati družbe Larco kažejo na to, da so težave obstajale še naprej. Torej ni mogoče skleniti, da so bile izgube iz let 2008 in 2009 zgolj posledica nizkih cen feroniklja. |
| --- | --- |

(65)

Drugič, v letih 2008 in 2009 je imela družba negativen lastniški kapital, dolg pa se je povečeval (63-odstotno povečanje v letih 2007 in 2008). Čeprav sta cena feroniklja in promet znatno narasla po letu 2010, poznejši finančni rezultati družbe Larco kažejo na to, da so težave obstajale še naprej. Torej ni mogoče skleniti, da so bile izgube iz let 2008 in 2009 zgolj posledica nizkih cen feroniklja.

| (66) | Glede na zgoraj navedeno se ugotovi, da je bila družba Larco podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje, ko je bilo odobrenih zadevnih 6 ukrepov. |
| --- | --- |

(66)

Glede na zgoraj navedeno se ugotovi, da je bila družba Larco podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje, ko je bilo odobrenih zadevnih 6 ukrepov.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (67) | Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(67)

Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (68) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije in kot potrjuje sodna praksa, merilo za presojo, ali gre pri transakciji med javnim organom in podjetjem za državno pomoč, je načelo vlagatelja ali upnika v tržnem gospodarstvu (v nadaljnjem besedilu: NVTG ali NUTG) (21). Iz tega načela izhaja, da če država ravna na trgu kot gospodarski subjekt, mora to storiti na način, ki je primerljiv z zasebnim subjektom. Če država tega ne stori tako, potem bi lahko šlo za državno pomoč. Drugače povedano, merilo za presojo, ali gre pri transakciji za državno pomoč, je, ali bi zasebni subjekt, ki je v podobnem položaju, ravnal enako. Pri uporabi tega načela ni mogoče upoštevati negospodarske dejavnike kot razloge za dodelitev podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

(68)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije in kot potrjuje sodna praksa, merilo za presojo, ali gre pri transakciji med javnim organom in podjetjem za državno pomoč, je načelo vlagatelja ali upnika v tržnem gospodarstvu (v nadaljnjem besedilu: NVTG ali NUTG) (21). Iz tega načela izhaja, da če država ravna na trgu kot gospodarski subjekt, mora to storiti na način, ki je primerljiv z zasebnim subjektom. Če država tega ne stori tako, potem bi lahko šlo za državno pomoč. Drugače povedano, merilo za presojo, ali gre pri transakciji za državno pomoč, je, ali bi zasebni subjekt, ki je v podobnem položaju, ravnal enako. Pri uporabi tega načela ni mogoče upoštevati negospodarske dejavnike kot razloge za dodelitev podpornih ukrepov.

4.2.1   Ukrep št. 1: Neizterjava dolga do ministrstva za finance

| (69) | Na podlagi razpoložljivih informacij se Komisija ne more strinjati s trditvijo grških organov, da je bilo posojilo od organizacije OER zasebno posojilo. V skladu z grškim zakonom 1386/1983 (člen 1) (22), s katerim je bila ustanovljena organizacija OER, „OER deluje v korist socialnih interesov in pod nadzorom države“. V skladu s členom 3 istega zakona je bila država edina delničarka organizacije OER. Poleg tega je imela država možnost, da neposredno imenuje predsednika in 2 od 8 članov upravnega odbora ter posredno še 4 člane. Iz zgoraj navedenega sledi, da so sredstva organizacije OER državna sredstva in torej se zdi, da je mogoče vsako posojilo organizacije OER pripisati državi. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi razpoložljivih informacij se Komisija ne more strinjati s trditvijo grških organov, da je bilo posojilo od organizacije OER zasebno posojilo. V skladu z grškim zakonom 1386/1983 (člen 1) (22), s katerim je bila ustanovljena organizacija OER, „OER deluje v korist socialnih interesov in pod nadzorom države“. V skladu s členom 3 istega zakona je bila država edina delničarka organizacije OER. Poleg tega je imela država možnost, da neposredno imenuje predsednika in 2 od 8 članov upravnega odbora ter posredno še 4 člane. Iz zgoraj navedenega sledi, da so sredstva organizacije OER državna sredstva in torej se zdi, da je mogoče vsako posojilo organizacije OER pripisati državi.

| (70) | Dokazi, ki so jih predložili grški organi, kažejo na to, da se je o dolgu družbe Larco do organizacije OER (ki je bil naknadno prenesen na državo) redno poročalo in se ga zaračunavalo v skladu z dogovorom o poravnavi dolga iz leta 1998. Del dolga je bil izterjan, ko je donosnost družbe to dopuščala. Družba Larco je v tem obdobju izvedla naložbe, kar je znižalo vračila, vendar so se s temi naložbami strinjali vsi upniki. V skladu z dogovorom upniki niso bili upravičeni do prisilne izterjave neplačanega dolga. |
| --- | --- |

(70)

Dokazi, ki so jih predložili grški organi, kažejo na to, da se je o dolgu družbe Larco do organizacije OER (ki je bil naknadno prenesen na državo) redno poročalo in se ga zaračunavalo v skladu z dogovorom o poravnavi dolga iz leta 1998. Del dolga je bil izterjan, ko je donosnost družbe to dopuščala. Družba Larco je v tem obdobju izvedla naložbe, kar je znižalo vračila, vendar so se s temi naložbami strinjali vsi upniki. V skladu z dogovorom upniki niso bili upravičeni do prisilne izterjave neplačanega dolga.

| (71) | Glede na zgoraj navedeno se ugotovi, da je bil ukrep št. 1 v skladu z NUTG, saj je država kot upnik ravnala tako, kot bi ravnal zasebni upnik, saj je uporabila vsa sredstva, ki jih je imela na voljo in v pogodbeno dogovorjenem okviru, da bi izterjala svoj dolg. |
| --- | --- |

(71)

Glede na zgoraj navedeno se ugotovi, da je bil ukrep št. 1 v skladu z NUTG, saj je država kot upnik ravnala tako, kot bi ravnal zasebni upnik, saj je uporabila vsa sredstva, ki jih je imela na voljo in v pogodbeno dogovorjenem okviru, da bi izterjala svoj dolg.

4.2.2   Ukrep št. 2: Državno poroštvo leta 2008

| (72) | Državna poroštva ogrožajo državna sredstva, ker se unovčujejo iz državnega proračuna. Vsako poroštvo, ki ni ustrezno povrnjeno, za državo pomeni izgubo finančnih sredstev. Zato je merilo državnih sredstev in vpletenosti države izpolnjeno za ta ukrep, česar grški organi ne izpodbijajo. |
| --- | --- |

(72)

Državna poroštva ogrožajo državna sredstva, ker se unovčujejo iz državnega proračuna. Vsako poroštvo, ki ni ustrezno povrnjeno, za državo pomeni izgubo finančnih sredstev. Zato je merilo državnih sredstev in vpletenosti države izpolnjeno za ta ukrep, česar grški organi ne izpodbijajo.

| (73) | Komisija se ne strinja s trditvijo grških organov, da so pogoji iz oddelka 3.2 Obvestila o poroštvih izpolnjeni. Komisija je ugotovila, da je bila družba Larco leta 2008 podjetje v težavah. Poleg tega letne poroštvene premije v višini 1 % ni mogoče obravnavati, kot da odraža tveganje nevračila posojil, zavarovanih s poroštvom, glede na velike finančne težave družbe Larco in zlasti glede na njeno visoko razmerje med dolgovi in lastniškim kapitalom. |
| --- | --- |

(73)

Komisija se ne strinja s trditvijo grških organov, da so pogoji iz oddelka 3.2 Obvestila o poroštvih izpolnjeni. Komisija je ugotovila, da je bila družba Larco leta 2008 podjetje v težavah. Poleg tega letne poroštvene premije v višini 1 % ni mogoče obravnavati, kot da odraža tveganje nevračila posojil, zavarovanih s poroštvom, glede na velike finančne težave družbe Larco in zlasti glede na njeno visoko razmerje med dolgovi in lastniškim kapitalom.

| (74) | Komisija meni, da razumni upnik v tržnem gospodarstvu družbi Larco v takih okoliščinah ne bi dal poroštva. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila z državnim poroštvom 2008 prejemniku dana selektivna prednost. |
| --- | --- |

(74)

Komisija meni, da razumni upnik v tržnem gospodarstvu družbi Larco v takih okoliščinah ne bi dal poroštva. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila z državnim poroštvom 2008 prejemniku dana selektivna prednost.

| (75) | Družba Larco deluje v sektorju, v katerem se z izdelki trguje med državami članicami, in sama izvozi večino svoje proizvodnje v druge države članice. Poleg tega obstaja pridobivanje, taljenje in rafiniranje niklja v 6 državah članicah poleg Grčije, in sicer v Avstriji, na Finskem, v Franciji (Nova Kaledonija), Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu (23). Z nikljem se trguje v skoraj vseh državah članicah (24). |
| --- | --- |

(75)

Družba Larco deluje v sektorju, v katerem se z izdelki trguje med državami članicami, in sama izvozi večino svoje proizvodnje v druge države članice. Poleg tega obstaja pridobivanje, taljenje in rafiniranje niklja v 6 državah članicah poleg Grčije, in sicer v Avstriji, na Finskem, v Franciji (Nova Kaledonija), Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu (23). Z nikljem se trguje v skoraj vseh državah članicah (24).

| (76) | Sporni ukrepi omogočajo družbi Larco, da nadaljuje poslovanje, tako da – drugače od drugih konkurentov s finančnimi težavami – se ji ni treba soočiti s posledicami, do katerih navadno prihaja zaradi njenih slabih finančnih rezultatov. To izkrivlja konkurenco, saj morajo druge družbe, ki so dejavne na istih trgih, poslovati brez take državne podpore. |
| --- | --- |

(76)

Sporni ukrepi omogočajo družbi Larco, da nadaljuje poslovanje, tako da – drugače od drugih konkurentov s finančnimi težavami – se ji ni treba soočiti s posledicami, do katerih navadno prihaja zaradi njenih slabih finančnih rezultatov. To izkrivlja konkurenco, saj morajo druge družbe, ki so dejavne na istih trgih, poslovati brez take državne podpore.

| (77) | Torej se ugotovi, da ukrep št. 2 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija meni, da je pomoč enaka znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj je dvomljivo, da bi družba Larco glede na svoje ekonomske težave našla kakršno koli financiranje na trgu ne glede na okoliščine. Z drugimi besedami, Komisija meni, da je družba Larco dobila ugodnost, enako znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj brez državnega poroštva na trgu ne bi mogla pridobiti tega financiranja. |
| --- | --- |

(77)

Torej se ugotovi, da ukrep št. 2 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija meni, da je pomoč enaka znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj je dvomljivo, da bi družba Larco glede na svoje ekonomske težave našla kakršno koli financiranje na trgu ne glede na okoliščine. Z drugimi besedami, Komisija meni, da je družba Larco dobila ugodnost, enako znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj brez državnega poroštva na trgu ne bi mogla pridobiti tega financiranja.

| (78) | Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo.

4.2.3   Ukrep št. 3: Dokapitalizacija leta 2009

| (79) | Udeležba države v dokapitalizaciji družbe Larco leta 2009 vključuje državna sredstva in jo je mogoče pripisati državi. Torej je to merilo izpolnjeno, grški organi pa tega niso izpodbijali. |
| --- | --- |

(79)

Udeležba države v dokapitalizaciji družbe Larco leta 2009 vključuje državna sredstva in jo je mogoče pripisati državi. Torej je to merilo izpolnjeno, grški organi pa tega niso izpodbijali.

| (80) | Komisija ni prejela nobenega prepričljivega dokaza od grških organov, ki bi podprl njihovo trditev, da je država ravnala kot razumen vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Zapisnik skupščine delničarjev, ki je bil predložen kot dokaz, vsekakor kaže na to, da delničarjem ni bil predložen načrt prestrukturiranja pred dokapitalizacijo, kljub temu da je bila družba Larco podjetje v težavah. Poleg tega končni znesek dokapitalizacije navsezadnje ni zadostoval za pokritje negativnega lastniškega kapitala družbe Larco in ga torej ni mogoče šteti za ukrep, s katerim se ščiti vrednost družbe in podpira njeno prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(80)

Komisija ni prejela nobenega prepričljivega dokaza od grških organov, ki bi podprl njihovo trditev, da je država ravnala kot razumen vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Zapisnik skupščine delničarjev, ki je bil predložen kot dokaz, vsekakor kaže na to, da delničarjem ni bil predložen načrt prestrukturiranja pred dokapitalizacijo, kljub temu da je bila družba Larco podjetje v težavah. Poleg tega končni znesek dokapitalizacije navsezadnje ni zadostoval za pokritje negativnega lastniškega kapitala družbe Larco in ga torej ni mogoče šteti za ukrep, s katerim se ščiti vrednost družbe in podpira njeno prestrukturiranje.

| (81) | Kar zadeva udeležbo NBG, Komisija navaja pojasnilo Sodišča, da „sočasnost, pa čeprav ob znatnih zasebnih naložbah, ne more sama po sebi zadostovati za ugotovitev neobstoja pomoči v smislu člena 87(1) ES, ne da bi se upoštevalo ostale upoštevne dejanske in pravne elemente“ (25). |
| --- | --- |

(81)

Kar zadeva udeležbo NBG, Komisija navaja pojasnilo Sodišča, da „sočasnost, pa čeprav ob znatnih zasebnih naložbah, ne more sama po sebi zadostovati za ugotovitev neobstoja pomoči v smislu člena 87(1) ES, ne da bi se upoštevalo ostale upoštevne dejanske in pravne elemente“ (25).

| (82) | Delne udeležbe banke NBG dejansko ni mogoče uporabiti kot dokaz soobstoja države in zasebnih delničarjev, saj je bila banka NBG izpostavljena v razmerju do družbe Larco ne samo kot delničar, ampak tudi kot upnik. Njena odločitev, da se le deloma udeleži dokapitalizacije, je bila zato samo način, kako zavarovati ne samo vrednost svoje naložbe, ampak tudi svoj položaj upnika. |
| --- | --- |

(82)

Delne udeležbe banke NBG dejansko ni mogoče uporabiti kot dokaz soobstoja države in zasebnih delničarjev, saj je bila banka NBG izpostavljena v razmerju do družbe Larco ne samo kot delničar, ampak tudi kot upnik. Njena odločitev, da se le deloma udeleži dokapitalizacije, je bila zato samo način, kako zavarovati ne samo vrednost svoje naložbe, ampak tudi svoj položaj upnika.

| (83) | Poleg tega je država dala družbi Larco državno poroštvo že leta 2008. Kot je ugotovljeno v zadevni sodni praksi, državne udeležbe v dokapitalizaciji leta 2009 torej ni mogoče obravnavati ločeno, temveč jo je treba obravnavati v okviru drugih ukrepov pomoči (26). |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega je država dala družbi Larco državno poroštvo že leta 2008. Kot je ugotovljeno v zadevni sodni praksi, državne udeležbe v dokapitalizaciji leta 2009 torej ni mogoče obravnavati ločeno, temveč jo je treba obravnavati v okviru drugih ukrepov pomoči (26).

| (84) | Nazadnje, zapisnik skupščine delničarjev ne podpira trditve grških organov, da je bil namen družbe PPC, da omogoči državi velik večinski delež. Nasprotno, družba PPC je zgolj izjavila, da ne bo sodelovala v dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(84)

Nazadnje, zapisnik skupščine delničarjev ne podpira trditve grških organov, da je bil namen družbe PPC, da omogoči državi velik večinski delež. Nasprotno, družba PPC je zgolj izjavila, da ne bo sodelovala v dokapitalizaciji.

| (85) | Komisija zato meni, da razumni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v teh okoliščinah ne bi sodeloval v dokapitalizaciji družbe Larco. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila z državno udeležbo v dokapitalizaciji leta 2009 prejemniku dana selektivna prednost. |
| --- | --- |

(85)

Komisija zato meni, da razumni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v teh okoliščinah ne bi sodeloval v dokapitalizaciji družbe Larco. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila z državno udeležbo v dokapitalizaciji leta 2009 prejemniku dana selektivna prednost.

| (86) | Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco. |
| --- | --- |

(86)

Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco.

| (87) | Ugotovi se, da ukrep št. 3 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ker ni sporno, da je država v celoti uveljavila svoje pravice do dokapitalizacije [nejasno], je vrednost ukrepa št. 3 44 999 999,40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Ugotovi se, da ukrep št. 3 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ker ni sporno, da je država v celoti uveljavila svoje pravice do dokapitalizacije [nejasno], je vrednost ukrepa št. 3 44 999 999,40 EUR.

| (88) | Kar zadeva datum dodelitve, iz zapisnika skupščine delničarjev z dne 14. maja 2009 izhaja, da je grška država 15. aprila 2009 (27) za dokapitalizacijo zagotovila 15 000 000 EUR ob upoštevanju celotnega prispevka države k dokapitalizaciji [nejasno], ki je znašal 44 999 999,40 EUR. Komisija nima informacije o datumu, ko je bil dodeljen preostali znesek prispevka države k dokapitalizaciji družbe. |
| --- | --- |

(88)

Kar zadeva datum dodelitve, iz zapisnika skupščine delničarjev z dne 14. maja 2009 izhaja, da je grška država 15. aprila 2009 (27) za dokapitalizacijo zagotovila 15 000 000 EUR ob upoštevanju celotnega prispevka države k dokapitalizaciji [nejasno], ki je znašal 44 999 999,40 EUR. Komisija nima informacije o datumu, ko je bil dodeljen preostali znesek prispevka države k dokapitalizaciji družbe.

4.2.4   Ukrep št. 4: Državno poroštvo leta 2010

| (89) | Iz enakih razlogov kot v primeru ukrepa št. 2 je merilo državnih sredstev in vpletenosti države izpolnjeno za ukrep št. 4, česar grški organi ne izpodbijajo. |
| --- | --- |

(89)

Iz enakih razlogov kot v primeru ukrepa št. 2 je merilo državnih sredstev in vpletenosti države izpolnjeno za ukrep št. 4, česar grški organi ne izpodbijajo.

| (90) | Komisija priznava, da bi lahko šlo za običajno poslovno prakso, da delničarji dajejo poroštva v okoliščinah, podobnih okoliščinam tega primera. Vendar ker je bila banka NBG tudi delničarka družbe Larco, Komisija meni, da bi bilo za delničarje normalno, če bi si sorazmerno delili izpostavljenost, ki izhaja iz spornega poroštva. Namesto tega pa je država prevzela celotno tveganje s tem, da je dala poroštvo za dolg, medtem ko je bila družba Larco v težavah in je njen dolg naraščal. |
| --- | --- |

(90)

Komisija priznava, da bi lahko šlo za običajno poslovno prakso, da delničarji dajejo poroštva v okoliščinah, podobnih okoliščinam tega primera. Vendar ker je bila banka NBG tudi delničarka družbe Larco, Komisija meni, da bi bilo za delničarje normalno, če bi si sorazmerno delili izpostavljenost, ki izhaja iz spornega poroštva. Namesto tega pa je država prevzela celotno tveganje s tem, da je dala poroštvo za dolg, medtem ko je bila družba Larco v težavah in je njen dolg naraščal.

| (91) | Kar zadeva ukrep št. 2, pogoji iz oddelka 3.2 Obvestila o poroštvu niso izpolnjeni niti za ta ukrep, saj 2-odstotne premije ni mogoče obravnavati, kot da odraža tveganje neplačila družbe Larco. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva ukrep št. 2, pogoji iz oddelka 3.2 Obvestila o poroštvu niso izpolnjeni niti za ta ukrep, saj 2-odstotne premije ni mogoče obravnavati, kot da odraža tveganje neplačila družbe Larco.

| (92) | Komisija torej meni, da razumen upnik v tržnem gospodarstvu družbi Larco v takih okoliščinah ne bi dal poroštva. Ker je bil ukrep dodeljen selektivno družbi Larco, Komisija meni, da je bila prejemniku dana selektivna prednost. |
| --- | --- |

(92)

Komisija torej meni, da razumen upnik v tržnem gospodarstvu družbi Larco v takih okoliščinah ne bi dal poroštva. Ker je bil ukrep dodeljen selektivno družbi Larco, Komisija meni, da je bila prejemniku dana selektivna prednost.

| (93) | Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco. |
| --- | --- |

(93)

Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco.

| (94) | Ugotovi se, da ukrep št. 4 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija meni, da je znesek pomoči enak znesku, za katerega je bilo dano poroštvo, saj je očitno, da ne glede na okoliščine noben razumen akter na trgu ne bi bil sposoben dati poroštva za tak znesek za družbo Larco glede na njene ekonomske težave. Z drugimi besedami, Komisija meni, da je družba Larco dobila ugodnost, enako znesku, za katerega je bilo dano poroštvo, saj brez državnega poroštva na trgu ne bi mogla pridobiti nobenega poroštva. |
| --- | --- |

(94)

Ugotovi se, da ukrep št. 4 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija meni, da je znesek pomoči enak znesku, za katerega je bilo dano poroštvo, saj je očitno, da ne glede na okoliščine noben razumen akter na trgu ne bi bil sposoben dati poroštva za tak znesek za družbo Larco glede na njene ekonomske težave. Z drugimi besedami, Komisija meni, da je družba Larco dobila ugodnost, enako znesku, za katerega je bilo dano poroštvo, saj brez državnega poroštva na trgu ne bi mogla pridobiti nobenega poroštva.

| (95) | Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo. |
| --- | --- |

(95)

Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo.

4.2.5   Ukrep št. 5: Bančne garancije namesto predplačila dodatnega davka leta 2010

| (96) | Komisija upošteva pojasnila grških organov v zvezi z dejanskim ozadjem ukrepa št. 5. |
| --- | --- |

(96)

Komisija upošteva pojasnila grških organov v zvezi z dejanskim ozadjem ukrepa št. 5.

| (97) | Glede na dokaze, ki so jih predložili grški organi, se Komisija strinja, da je sodišče dalo družbi Larco pravico nadomestiti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami na podlagi objektivnih meril, ki bi veljala za vsako družbo v podobnem položaju. Torej se ugotovi, da ukrep št. 5 ne pomeni selektivne prednosti za družbo Larco. |
| --- | --- |

(97)

Glede na dokaze, ki so jih predložili grški organi, se Komisija strinja, da je sodišče dalo družbi Larco pravico nadomestiti predplačilo dodatnega davka z bančnimi garancijami na podlagi objektivnih meril, ki bi veljala za vsako družbo v podobnem položaju. Torej se ugotovi, da ukrep št. 5 ne pomeni selektivne prednosti za družbo Larco.

4.2.6   Ukrep št. 6: Državna poroštva leta 2011

| (98) | Komisija upošteva pojasnila grških organov v zvezi z dejanskim ozadjem ukrepa št. 6. |
| --- | --- |

(98)

Komisija upošteva pojasnila grških organov v zvezi z dejanskim ozadjem ukrepa št. 6.

| (99) | Komisija se ne strinja z grškimi organi, da ukrep št. 6 ne vključuje državnih sredstev. Prvič, kot je bilo obrazloženo v zvezi z ukrepom št. 2, državna poroštva ogrožajo državna sredstva, ker se unovčujejo iz državnega proračuna. Poleg tega vsako poroštvo, ki se ne vrača ustrezno s tržno premijo, pomeni izgubo finančnih sredstev za državo. Dalje, trditev glede neplačanega dolga v višini 60 milijonov EUR iz naslova DDV se zdi nezdružljiva s pripombami, podanimi v zvezi z ukrepom št. 5, v katerih so grški organi trdili, da zakonito in namenoma niso vrnili zapadlega DDV, zato da so izravnali odlog predplačila dodatnega davka. |
| --- | --- |

(99)

Komisija se ne strinja z grškimi organi, da ukrep št. 6 ne vključuje državnih sredstev. Prvič, kot je bilo obrazloženo v zvezi z ukrepom št. 2, državna poroštva ogrožajo državna sredstva, ker se unovčujejo iz državnega proračuna. Poleg tega vsako poroštvo, ki se ne vrača ustrezno s tržno premijo, pomeni izgubo finančnih sredstev za državo. Dalje, trditev glede neplačanega dolga v višini 60 milijonov EUR iz naslova DDV se zdi nezdružljiva s pripombami, podanimi v zvezi z ukrepom št. 5, v katerih so grški organi trdili, da zakonito in namenoma niso vrnili zapadlega DDV, zato da so izravnali odlog predplačila dodatnega davka.

| (100) | Komisija zato meni, da je merilo državnih sredstev in vpletenosti države za ta ukrep izpolnjeno. |
| --- | --- |

(100)

Komisija zato meni, da je merilo državnih sredstev in vpletenosti države za ta ukrep izpolnjeno.

| (101) | Podobno kot pri ukrepih št. 2 in 4 pogoji oddelka 3.2 Obvestila o poroštvu niso izpolnjeni niti pri tem ukrepu. |
| --- | --- |

(101)

Podobno kot pri ukrepih št. 2 in 4 pogoji oddelka 3.2 Obvestila o poroštvu niso izpolnjeni niti pri tem ukrepu.

| (102) | Komisija torej meni, da razumni upnik v tržnem gospodarstvu ne bi dal poroštva družbi Larco v takih okoliščinah. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila prejemniku dana selektivna prednost. |
| --- | --- |

(102)

Komisija torej meni, da razumni upnik v tržnem gospodarstvu ne bi dal poroštva družbi Larco v takih okoliščinah. Ker je bil ukrep sprejet selektivno za družbo Larco, Komisija meni, da je bila prejemniku dana selektivna prednost.

| (103) | Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco. |
| --- | --- |

(103)

Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 75 in 76 zgoraj, lahko ukrep vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivi konkurenco.

| (104) | Torej se ugotovi, da ukrep št. 6 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Tako kot pri ukrepu št. 2 Komisija meni, da je znesek pomoči enak znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj je dvomljivo, da bi družba Larco glede na svoje ekonomske težave našla financiranje na trgu ne glede na okoliščine. |
| --- | --- |

(104)

Torej se ugotovi, da ukrep št. 6 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Tako kot pri ukrepu št. 2 Komisija meni, da je znesek pomoči enak znesku posojila, zavarovanega s poroštvom, saj je dvomljivo, da bi družba Larco glede na svoje ekonomske težave našla financiranje na trgu ne glede na okoliščine.

| (105) | Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo. |
| --- | --- |

(105)

Komisija nima nobene informacije, ki bi kazala na to, da se je poroštvo uveljavljalo.

4.2.7   Sklep o obstoju državne pomoči

| (106) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ukrepa št. 1 in 5 nista državni pomoči, medtem ko so ukrepi št. 2, 3, 4 in 6 državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(106)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ukrepa št. 1 in 5 nista državni pomoči, medtem ko so ukrepi št. 2, 3, 4 in 6 državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (107) | Tako državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 2, znaša 30 000 000 EUR in je bila dodeljena 22. decembra 2008. Državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 3, znaša 44 999 999,40 EUR, vendar morajo grški organi razjasniti datum(e) dodelitve. Državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 4, znaša 10 820 824,95 EUR, dodeljena pa je bila 10. maja 2010, in skupni znesek državne pomoči, ki jo vključuje ukrep št. 6, je 50 000 000 EUR (rezultat 30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR), dodeljene 30. decembra 2011. |
| --- | --- |

(107)

Tako državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 2, znaša 30 000 000 EUR in je bila dodeljena 22. decembra 2008. Državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 3, znaša 44 999 999,40 EUR, vendar morajo grški organi razjasniti datum(e) dodelitve. Državna pomoč, ki jo vključuje ukrep št. 4, znaša 10 820 824,95 EUR, dodeljena pa je bila 10. maja 2010, in skupni znesek državne pomoči, ki jo vključuje ukrep št. 6, je 50 000 000 EUR (rezultat 30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR), dodeljene 30. decembra 2011.

4.3   Nezakonita pomoč

| (108) | Ukrepi št. 2, 3, 4 in 6 pomenijo državno pomoč in so bili sprejeti ob kršitvi obveznosti priglasitve in mirovanja, določeni v členu 108(3) Pogodbe. Zato so ti ukrepi nezakonita državna pomoč. |
| --- | --- |

(108)

Ukrepi št. 2, 3, 4 in 6 pomenijo državno pomoč in so bili sprejeti ob kršitvi obveznosti priglasitve in mirovanja, določeni v členu 108(3) Pogodbe. Zato so ti ukrepi nezakonita državna pomoč.

4.4   Združljivost pomoči

| (109) | V kolikor nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba njihovo združljivost presojati ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 tega člena. |
| --- | --- |

(109)

V kolikor nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba njihovo združljivost presojati ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

| (110) | V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (28). |
| --- | --- |

(110)

V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (28).

4.4.1   Združljivost ukrepov št. 2, 4 in 6

| (111) | Grški organi za ukrepa št. 2 in 4 niso navedli nobenih razlogov za združljivost, saj so trdili, da ukrepa nista državna pomoč. |
| --- | --- |

(111)

Grški organi za ukrepa št. 2 in 4 niso navedli nobenih razlogov za združljivost, saj so trdili, da ukrepa nista državna pomoč.

| (112) | Glede na to, da sta ukrepa državna pomoč, bi ju bilo treba presojati glede na njuno združljivost v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe in zlasti glede na Smernice za reševanje in prestrukturiranje, saj je družba Larco podjetje v težavah vsaj od leta 2008. V skladu s točko 20 Smernic za reševanje in prestrukturiranje „se, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje [v težavah] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“. |
| --- | --- |

(112)

Glede na to, da sta ukrepa državna pomoč, bi ju bilo treba presojati glede na njuno združljivost v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe in zlasti glede na Smernice za reševanje in prestrukturiranje, saj je družba Larco podjetje v težavah vsaj od leta 2008. V skladu s točko 20 Smernic za reševanje in prestrukturiranje „se, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje [v težavah] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“.

| (113) | Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje (oddelek 3.1.) v tem primeru niso izpolnjeni. Poroštva niso prenehala po 6 mesecih, grški organi pa niso priglasili načrta za prestrukturiranje, s katerim naj bi se obnovila sposobnost preživetja družbe, izvedeni pa niso bili nobeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ne obstaja noben dokaz, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev. Organi niso predložili načrta za likvidacijo. |
| --- | --- |

(113)

Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje (oddelek 3.1.) v tem primeru niso izpolnjeni. Poroštva niso prenehala po 6 mesecih, grški organi pa niso priglasili načrta za prestrukturiranje, s katerim naj bi se obnovila sposobnost preživetja družbe, izvedeni pa niso bili nobeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ne obstaja noben dokaz, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev. Organi niso predložili načrta za likvidacijo.

| (114) | Kar zadeva ukrep št. 6, so grški organi trdili, da je bil združljiv z Začasnim okvirom in začasno poroštveno shemo ter da ga je mogoče vsekakor opredeliti kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(114)

Kar zadeva ukrep št. 6, so grški organi trdili, da je bil združljiv z Začasnim okvirom in začasno poroštveno shemo ter da ga je mogoče vsekakor opredeliti kot pomoč za reševanje.

| (115) | Komisija se s trditvami grških organov ne strinja. Meni, da pogoji iz Začasnega okvira in začasne poroštvene sheme niso bili izpolnjeni, saj je bila družba Larco podjetje v težavah. Skupni znesek obeh poroštev je presegal letno maso plač družbe Larco, poroštvo je presegalo 90 % posojila, 1 % p.a. pa ni bilo mogoče šteti za tržno premijo, ki bi odražala tveganje neplačila za znesek, zavarovan s poroštvom. |
| --- | --- |

(115)

Komisija se s trditvami grških organov ne strinja. Meni, da pogoji iz Začasnega okvira in začasne poroštvene sheme niso bili izpolnjeni, saj je bila družba Larco podjetje v težavah. Skupni znesek obeh poroštev je presegal letno maso plač družbe Larco, poroštvo je presegalo 90 % posojila, 1 % p.a. pa ni bilo mogoče šteti za tržno premijo, ki bi odražala tveganje neplačila za znesek, zavarovan s poroštvom.

| (116) | V zvezi s trditvijo, da je bil ukrep pomoč za reševanje, čeprav je Komisija razpravljala z grškimi organi o družbi Larco od leta 2011, organi niso nikoli omenili, da bi bilo treba poroštva iz leta 2011 obravnavati kot pomoč za reševanje in tega niso nikoli priglasili. V svojem odgovoru z dne 16. marca 2012 na vprašalnik so grški organi pravzaprav izrecno izjavili, da družba ni bila deležna pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje v zadnjih 10 letih. |
| --- | --- |

(116)

V zvezi s trditvijo, da je bil ukrep pomoč za reševanje, čeprav je Komisija razpravljala z grškimi organi o družbi Larco od leta 2011, organi niso nikoli omenili, da bi bilo treba poroštva iz leta 2011 obravnavati kot pomoč za reševanje in tega niso nikoli priglasili. V svojem odgovoru z dne 16. marca 2012 na vprašalnik so grški organi pravzaprav izrecno izjavili, da družba ni bila deležna pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje v zadnjih 10 letih.

| (117) | Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjeni niti v tem primeru. Poroštva 2011 niso prenehala po 6 mesecih, grški organi pa niso priglasili načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Poslovni načrt, s katerim je bila utemeljena potreba po 30 milijonih EUR za naložbe, ne more biti podlaga za združljiv načrt za prestrukturiranje za namene Smernic za reševanje in prestrukturiranje. To je zato, ker namen tistega načrta ni bil obnoviti sposobnost preživetja družbe, niti niso bili predvideni ali izvedeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ni bilo nobenega dokaza, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev. Organi niti niso predložili načrta za likvidacijo. |
| --- | --- |

(117)

Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjeni niti v tem primeru. Poroštva 2011 niso prenehala po 6 mesecih, grški organi pa niso priglasili načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Poslovni načrt, s katerim je bila utemeljena potreba po 30 milijonih EUR za naložbe, ne more biti podlaga za združljiv načrt za prestrukturiranje za namene Smernic za reševanje in prestrukturiranje. To je zato, ker namen tistega načrta ni bil obnoviti sposobnost preživetja družbe, niti niso bili predvideni ali izvedeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ni bilo nobenega dokaza, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev. Organi niti niso predložili načrta za likvidacijo.

| (118) | Komisija ni našla nobenih drugih morebitnih razlogov za združljivost ukrepov št. 2, 4 in 6. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ni našla nobenih drugih morebitnih razlogov za združljivost ukrepov št. 2, 4 in 6.

| (119) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ukrepi št. 2, 4 in 6 niso združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(119)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ukrepi št. 2, 4 in 6 niso združljivi z notranjim trgom.

4.4.2   Združljivost ukrepa št. 3

| (120) | Grški organi niso opredelili nobenih morebitnih razlogov za združljivost ukrepa št. 3, saj so trdili, da ukrep ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(120)

Grški organi niso opredelili nobenih morebitnih razlogov za združljivost ukrepa št. 3, saj so trdili, da ukrep ni državna pomoč.

| (121) | Glede na to, da je ukrep državna pomoč, bi ga bilo treba presojati tudi glede na njegovo združljivost v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz razlogov, navedenimi v uvodni izjavi 112 zgoraj. Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niti v tem primeru niso izpolnjeni. Grški organi nikoli niso priglasili načrta za prestrukturiranje, ki naj bi obnovil sposobnost preživetja družbe, niti se niso izvajali nobeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ne obstaja noben dokaz, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev. |
| --- | --- |

(121)

Glede na to, da je ukrep državna pomoč, bi ga bilo treba presojati tudi glede na njegovo združljivost v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz razlogov, navedenimi v uvodni izjavi 112 zgoraj. Vendar zadevni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niti v tem primeru niso izpolnjeni. Grški organi nikoli niso priglasili načrta za prestrukturiranje, ki naj bi obnovil sposobnost preživetja družbe, niti se niso izvajali nobeni izravnalni ukrepi, da bi ublažili izkrivljanje konkurence. Končno, ne obstaja noben dokaz, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti tako da upravičenec do pomoči prispeva pomemben del svojih sredstev.

| (122) | Komisija ni našla nobenih drugih morebitnih razlogov za združljivost tega ukrepa. |
| --- | --- |

(122)

Komisija ni našla nobenih drugih morebitnih razlogov za združljivost tega ukrepa.

| (123) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je ukrep št. 3 nezdružljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(123)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je ukrep št. 3 nezdružljiv z notranjim trgom.

4.5   Vračilo

| (124) | V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (29). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (30). V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (31). |
| --- | --- |

(124)

V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (29). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (30). V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (31).

| (125) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (32) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (32) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“.

| (126) | Zato glede na to, da noben od zadevnih ukrepov ni bil priglašen Komisiji in se je s tem kršil člen 108 Pogodbe ter jih je zato treba šteti za nezakonite in nezdružljive pomoči, jih je treba vrniti, da bi se ponovno vzpostavilo stanje, ki je obstajalo na trgu, pred dodelitvijo pomoči. Vračilo bi moralo pokriti čas od takrat, ko je upravičenec prejel ugodnost, t.j. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, do dejanskega vračila, zneskom za vračilo pa se prištejejo obresti do dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(126)

Zato glede na to, da noben od zadevnih ukrepov ni bil priglašen Komisiji in se je s tem kršil člen 108 Pogodbe ter jih je zato treba šteti za nezakonite in nezdružljive pomoči, jih je treba vrniti, da bi se ponovno vzpostavilo stanje, ki je obstajalo na trgu, pred dodelitvijo pomoči. Vračilo bi moralo pokriti čas od takrat, ko je upravičenec prejel ugodnost, t.j. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, do dejanskega vračila, zneskom za vračilo pa se prištejejo obresti do dejanskega vračila.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (127) | Ukrepa št. 1 in 5 nista pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(127)

Ukrepa št. 1 in 5 nista pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (128) | Grčija je nezakonito izvajala ukrepe št. 2, 3, 4 in 6 ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(128)

Grčija je nezakonito izvajala ukrepe št. 2, 3, 4 in 6 ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe.

| (129) | Zlasti ukrepi št. 2, 4 in 6 (državna poroštva iz let 2008, 2010 in 2011) v korist družbe Larco so bili državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in niso bili združljivi z notranjim trgom, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso bili izpolnjeni niti ni bilo nobenih drugih razlogov za združljivost. |
| --- | --- |

(129)

Zlasti ukrepi št. 2, 4 in 6 (državna poroštva iz let 2008, 2010 in 2011) v korist družbe Larco so bili državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in niso bili združljivi z notranjim trgom, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso bili izpolnjeni niti ni bilo nobenih drugih razlogov za združljivost.

| (130) | Ukrep št. 3 (državna udeležba v dokapitalizaciji družbe Larco leta 2009) je bil prav tako državna pomoč in ni bil združljiv s Pogodbo, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso bili izpolnjeni in ni bilo nobene podlage za združljivost. |
| --- | --- |

(130)

Ukrep št. 3 (državna udeležba v dokapitalizaciji družbe Larco leta 2009) je bil prav tako državna pomoč in ni bil združljiv s Pogodbo, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje niso bili izpolnjeni in ni bilo nobene podlage za združljivost.

| (131) | Komisija ugotavlja, da se Grčija strinja, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku – |
| --- | --- |

(131)

Komisija ugotavlja, da se Grčija strinja, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Neizterjava dolga do ministrstva za finance in bančne garancije namesto predplačila dodatnega davka leta 2010, kar je Grčija izvedla v korist družbe Larco, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Člen 2

Državna pomoč, ki znaša 135 820 824,35 EUR v obliki državnih poroštev v korist družbe Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. leta 2008, 2010 in 2011, ter državna udeležba v dokapitalizaciji družbe leta 2009, ki jo je Grčija nezakonito dodelila ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe, nista združljivi z notranjim trgom.

Člen 3

1.   Upravičenec Grčiji povrne nezdružljivo pomoč iz člena 2.

2.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od izplačila pomoči upravičencem do njihovega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa, v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (33), kakor je bila spremenjena.

4.   Kar zadeva ukrep št. 3, mora Grčija sporočiti točen(ne) datum(e), kdaj je prispevala k dokapitalizaciji leta 2009.

5.   Grčija prekliče vsa neizvedena izplačila pomoči, navedena v členu 2, z začetkom veljavnosti na datum sprejetja tega sklepa.

Člen 4

1.   Vračilo pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Grčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 5

1.   Grčija v dveh mesecih po tem, ko je bila uradno obveščena o tem sklepu, predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Grčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 2 ne konča. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 27. marca 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 136, 15.5.2013, str. 27.

1

(2)  Glej Drugi program gospodarske prilagoditve za Grčijo – Prvi pregled december 2012, http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf.

2

Drugi program gospodarske prilagoditve za Grčijo – Prvi pregled december 2012

(3)  Hellenic Republic Asset Development Fund (HRADF) je delniška družba, ustanovljena 1. julija 2011 za vodenje postopkov privatizacije.

3

(4)  Glej opombo št. 1.

4

(5)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

5

(6)  Leta 2004 je znašal 10,3 milijona EUR in se je stalno povečeval ter dosegel 13,5 milijona EUR leta 2011.

6

(7)  PPC: 39 milijonov EUR leta 2004, nič leta 2011; stara družba Larco: 48,3 milijona EUR leta 2007, 43,8 milijona EUR leta 2011.

7

(8)  Opomba 24: Udeležba povezanih družb.

8

(9)  Grški organi so naknadno pojasnili, da se zadevni ukrep nanaša na dodatni davek in ne na davčno globo. Torej je treba ukrep št. 5 razumeti tako, da se nanaša na dodatni davek in ne na davčno globo, kot je napačno navedeno v sklepu z dne 6. marca 2013.

9

(10)  Grški zakonik o davku na dohodek 2238/1994 (Uradni list Helenske republike, FEK A 151, 16.9.1994), člen 74(9).

10

(11)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

11

(12)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008, str. 10).

12

(13)  Po mnenju stare družbe Larco so to obresti, pripisane glavnici, priznani z dogovorom iz leta 1998.

13

(14)  Členi 200 do 205 zakonika o upravnih postopkih.

14

(15)  Začasni okvir Unije za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (UL C 83, 7.4.2009, str. 1).

15

(16)  N 308/2009, sprejet 30. junija 2009.

16

(17)  Podatki, ki jih je predložil HRADF.

17

(18)  Združeni zadevi T-102/07 Freistaat Sachsen proti Komisiji in T-120/07 MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl., str. II-585, točka 106.

18

(19)  Sklep Komisije v zadevi C 38/07 Arbel Fauvet Rail (UL L 238, 5.9.2008, str. 27), sklep Komisije v zadevi C 27/2010 United Textiles (UL L 279, 12.10.2012, str. 30).

19

(20)  V skladu s členom 47 grškega zakona št. 2190/1920 morajo delničarji družbe, katere lastniški kapital pade pod 50 % osnovnega kapitala (v šestih mesecih od konca zadevnega poslovnega leta), odločiti, ali bo šlo podjetje v likvidacijski postopek ali pa bodo sprejeli druge ukrepe.

20

(21)  Glej na primer zadevo C-305/89 Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil, str. I-1603, točki 18 in 19; zadevo T-16/96 Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil, str. II-757, točka 51; združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, Recueil, str. II-17, točka 104; združeni zadevi T-268/08 in T-281/08, Land Burgenland in Avstrija proti Komisiji, ZOdl., str. II-0000, točka 48.

21

(22)  Uradni list Helenske republike, FEK A 107, 6.7.1994.

22

(23)  Viri: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006–2010, http://www.bgs.ac.uk/; tudi Nickel Institute, http://www.nickelinstitute.org.

23

(24)  Vir: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006–2010, http://www.bgs.ac.uk/.

24

(25)  Zadeva T-565/08, Corsica Ferries proti Komisiji, sodba z dne 11. septembra 2012, točka 122.

25

(26)  Združeni zadevi C-399/10 P in C-401/10 P Bouygues SA, Bouygues Télécom SA proti Komisiji in zadeva T-11/95 BP Chemicals proti Komisiji, točka 171.

26

(27)  Na podlagi dokumenta ministrstva za finance Οικ2/27694/0025.

27

(28)  Zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji (1993), Recueil I-2097, točka 20.

28

(29)  Glej zadevo C-70/72, Komisija proti Nemčiji, [1973] Recueil, str. 813, točka 13.

29

(30)  Glej združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, [1994] Recueil, str. I-4103, točka 75.

30

(31)  Glej zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-030671, točki 64 in 65.

31

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

32

(33)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

33

---

PRILOGA

PODATKI O IZPLAČANIH ZNESKIH POMOČI, KI JIH JE TREBA VRNITI IN KI SO ŽE BILI VRNJENI

| Identiteta upravičenca – ukrep | Skupni znesek prejete pomoči | Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti
  (glavnica) | Skupni znesek pomoči, ki je bila že vrnjena |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti za vračilo |
| Larco – ukrep št. 2 | 30 000 000 | 30 000 000 | 0 | 0 |
| Larco – ukrep št. 3 | 44 999 999,40 | 44 999 999,40 | 0 | 0 |
| Larco – ukrep št. 4 | 10 820 824,95 | 10 820 824,95 | 0 | 0 |
| Larco – ukrep št. 6 | 50 000 000 | 50 000 000 | 0 | 0 |

Identiteta upravičenca – ukrep

Skupni znesek prejete pomoči

Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti

(glavnica)

Skupni znesek pomoči, ki je bila že vrnjena

Glavnica

Obresti za vračilo

Larco – ukrep št. 2

30 000 000

30 000 000

0

0

Larco – ukrep št. 3

44 999 999,40

44 999 999,40

0

0

Larco – ukrep št. 4

10 820 824,95

10 820 824,95

0

0

Larco – ukrep št. 6

50 000 000

50 000 000

0

0

---

Popravki

| 28.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 254/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 254/39

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 866/2014 z dne 8. avgusta 2014 o spremembi prilog III, V in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih

(
  Uradni list Evropske unije L 238 z dne 9. avgusta 2014
  )

Stran 5, Priloga k Uredbi se glasi:

„PRILOGA

Priloge III, V in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 se spremenijo:

| 1. | v Prilogi III se dodata naslednja vnosa 286 in 287: | Opredelitev snovi | Omejitve | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenčna številka | Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚286 | C16-alkiltrimetilamonijev klorid | Cetrimonium chloride (1) | 112-02-7 | 203-928-6 | (a) | izdelki za lase, ki se izperejo |

1.

v Prilogi III se dodata naslednja vnosa 286 in 287:

Opredelitev snovi

Omejitve

Referenčna številka

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚286

C16-alkiltrimetilamonijev klorid

Cetrimonium chloride (1)

112-02-7

203-928-6

(a)

izdelki za lase, ki se izperejo

| (a) | 2,5 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida |
| --- | --- |

(a)

2,5 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida

Za druge namene kot za zaviranje razvoja mikroorganizmov v izdelku. Namen mora biti razviden iz videza izdelka.

C18-alkiltrimetilamonijev klorid

Steartrimonium chloride (1)

112-03-8

203-929-1

| (b) | izdelki za lase, ki se ne odstranijo |
| --- | --- |

(b)

izdelki za lase, ki se ne odstranijo

| (b) | 1,0 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida |
| --- | --- |

(b)

1,0 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida

| (c) | izdelki za obraz, ki se ne odstranijo |
| --- | --- |

(c)

izdelki za obraz, ki se ne odstranijo

| (c) | 0,5 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida |
| --- | --- |

(c)

0,5 % za posamezne koncentracije ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida

287

C22-alkiltrimetilamonijev klorid

Behentrimonium chloride (1)

17301-53-0

241-327-0

| (a) | izdelki za lase, ki se izperejo |
| --- | --- |

(a)

izdelki za lase, ki se izperejo

| (a) | 5,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286. |
| --- | --- |

(a)

5,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286.

Za druge namene kot za zaviranje razvoja mikroorganizmov v izdelku. Namen mora biti razviden iz videza izdelka.

| (b) | izdelki za lase, ki se ne odstranijo |
| --- | --- |

(b)

izdelki za lase, ki se ne odstranijo

| (b) | 3,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob hkratnem upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286. |
| --- | --- |

(b)

3,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob hkratnem upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286.

| (c) | izdelki za obraz, ki se ne odstranijo |
| --- | --- |

(c)

izdelki za obraz, ki se ne odstranijo

| (c) | 3,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob hkratnem upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286. |
| --- | --- |

(c)

3,0 % za posamezno koncentracijo behentrimonijevega klorida ali vsoto posameznih koncentracij cetrimonijevega klorida, steartrimonijevega klorida in behentrimonijevega klorida, ob hkratnem upoštevanju ustrezne najvišje koncentracije za vsoto cetrimonijevega klorida in steartrimonijevega klorida iz vnosa 286.

| 2. | Priloga V se spremeni:






  (a) | vnos 44 se nadomesti z naslednjim: | Opredelitev snovi | Pogoji | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenčna številka | Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚44 | Alkil (C12-22) trimetilamonijev bromid in klorid | Behentrimonium chloride (2), | 17301-53-0, | 241-327-0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57-09-0, | 200-311-3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112-02-7, | 203-928-6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119-94-4, | 214-290-3, |
| laurtrimonium chloride, | 112-00-5, | 203-927-0, |
| steartrimonium bromide, | 1120-02-1, | 214-294-5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112-03-8 | 203-929-1 |

2.

Priloga V se spremeni:

(a)

vnos 44 se nadomesti z naslednjim:

Opredelitev snovi

Pogoji

Referenčna številka

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚44

Alkil (C12-22) trimetilamonijev bromid in klorid

Behentrimonium chloride (2),

17301-53-0,

241-327-0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57-09-0,

200-311-3,

cetrimonium chloride (3),

112-02-7,

203-928-6,

laurtrimonium bromide,

1119-94-4,

214-290-3,

laurtrimonium chloride,

112-00-5,

203-927-0,

steartrimonium bromide,

1120-02-1,

214-294-5,

steartrimonium chloride (3)

112-03-8

203-929-1

| (b) | doda se vnos 59: | Opredelitev snovi | Pogoji | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenčna številka | Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚59 | 1,2,3-propanetrikarboksilna kislina, 2-hidroksi-, monohidrat in 1,2,3-propanetrikarboksilna kislina, 2-hidroksi-, srebrova(1+) sol, monohidrat | Citric acid (and) Silver citrate | — | 460-890-5 | | 0,2 %, kar ustreza 0,0024 % srebra | Ne sme se uporabljati v izdelkih za usta in oči.‘ | |

(b)

doda se vnos 59:

Opredelitev snovi

Pogoji

Referenčna številka

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚59

1,2,3-propanetrikarboksilna kislina, 2-hidroksi-, monohidrat in 1,2,3-propanetrikarboksilna kislina, 2-hidroksi-, srebrova(1+) sol, monohidrat

Citric acid (and) Silver citrate

—

460-890-5

0,2 %, kar ustreza 0,0024 % srebra

Ne sme se uporabljati v izdelkih za usta in oči.‘

| 3. | v Prilogi VI se doda vnos 29: | Opredelitev snovi | Pogoji | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenčna številka | Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚29 | 1,3,5-triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, tudi kot nanomaterial | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274-51-8 | — | | 10 % | Ne sme se uporabljati v sprejih.
  Dovoljeni so samo nanomateriali z naslednjimi značilnostmi:






  — | mediana velikost primarnih delcev > 80 nm, |

3.

v Prilogi VI se doda vnos 29:

Opredelitev snovi

Pogoji

Referenčna številka

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚29

1,3,5-triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, tudi kot nanomaterial

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274-51-8

—

10 %

Ne sme se uporabljati v sprejih.

Dovoljeni so samo nanomateriali z naslednjimi značilnostmi:

—

mediana velikost primarnih delcev > 80 nm,

| — | čistost ≥ 98 %, |
| --- | --- |

—

čistost ≥ 98 %,

| — | nepremazan.‘“ |
| --- | --- |

—

nepremazan.‘“

---

(1)  Za uporabo kot konzervans glej vnos 44 v Prilogi V.‘

1

(2)  Za drugo uporabo kot konzervans glej vnos 287 v Prilogi III.

2

(3)  Za drugo uporabo kot konzervans glej vnos 286 v Prilogi III.‘

3

---