# Europos Sąjungos L 238/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 238 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. rugpjūčio 9d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 238

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. rugpjūčio 9d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 865/2014, kuriuo taisomas Reglamento (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, tekstas ispanų kalba (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 866/2014, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai (
  1
  ) | 3 |
| | | 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 867/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 8 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/524/ES |
| | * | 2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas, Dėl priemonės (pagalbos schemos, valstybės pagalbos) SA.34369 (13/C) (ex 12/N), kurią Slovakijos Respublika numato taikyti viešųjų įvairiarūšio transporto terminalų statybai ir eksploatavimui
  (pranešta dokumentu C(2013) 4423)

   (
  1
  ) | 11 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 865/2014, kuriuo taisomas Reglamento (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, tekstas ispanų kalba (
  1
  )

1

1

*

2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 866/2014, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai (
  1
  )

1

3

2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 867/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

8

SPRENDIMAI

2014/524/ES

*

2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas, Dėl priemonės (pagalbos schemos, valstybės pagalbos) SA.34369 (13/C) (ex 12/N), kurią Slovakijos Respublika numato taikyti viešųjų įvairiarūšio transporto terminalų statybai ir eksploatavimui
  (pranešta dokumentu C(2013) 4423)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu C(2013) 4423)

1

11

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/62/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatos dėl falsifikuotų vaistų patekimo į teisėtą tiekimo tinklą prevencijos, klaidų ištaisymas ( OL L 174, 2011 7 1 ) | 31 |

Klaidų ištaisymas

*

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/62/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatos dėl falsifikuotų vaistų patekimo į teisėtą tiekimo tinklą prevencijos, klaidų ištaisymas ( OL L 174, 2011 7 1 )

( OL L 174, 2011 7 1 )

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 9.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 865/2014

2014 m. rugpjūčio 8 d.

kuriuo taisomas Reglamento (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, tekstas ispanų kalba

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantį Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalies a, c, d, e, f, h, i ir j punktus,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (2), tekste ispanų kalba yra klaida. Todėl teksto redakcija ispanų kalba turi būti ištaisyta. Redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (2), tekste ispanų kalba yra klaida. Todėl teksto redakcija ispanų kalba turi būti ištaisyta. Redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia;

| (2) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 turėtų būti atitinkamai ištaisytas; |
| --- | --- |

(2)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 turėtų būti atitinkamai ištaisytas;

| (3) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba, |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikoma tik redakcijai ispanų kalba.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. gegužės 1 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 338, 2004 11 13, p. 4.

1

(2)  OL L 12, 2011 1 15, p. 1.

2

---

| 9.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 866/2014

2014 m. rugpjūčio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (1), ypač į jo 31 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | medžiagos, kurių pavadinimai yra alkil(C12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas, pagal Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedo 44 įrašą yra reglamentuojamos kaip konservantai, kurių koncentracija neviršija 0,1 %; |
| --- | --- |

(1)

medžiagos, kurių pavadinimai yra alkil(C12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas, pagal Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedo 44 įrašą yra reglamentuojamos kaip konservantai, kurių koncentracija neviršija 0,1 %;

| (2) | Vartotojų produktų mokslinis komitetas (VPMK), vėliau Komisijos sprendimu 2008/721/EB (2) pakeistas Vartotojų saugos moksliniu komitetu (VSMK), 2005 m., 2007 m. ir 2009 m. vertino alkil(C16, C18, C22) trimetilamonio chlorido (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ir behentrimonium chloride) saugą naudojant jį ne kaip konservantą; |
| --- | --- |

(2)

Vartotojų produktų mokslinis komitetas (VPMK), vėliau Komisijos sprendimu 2008/721/EB (2) pakeistas Vartotojų saugos moksliniu komitetu (VSMK), 2005 m., 2007 m. ir 2009 m. vertino alkil(C16, C18, C22) trimetilamonio chlorido (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ir behentrimonium chloride) saugą naudojant jį ne kaip konservantą;

| (3) | 2009 m. gruodžio 8 d. (3) VSMK savo nuomonėje padarė išvadą, kad išskyrus ketvirtinių amonio darinių potencialą dirginti odą, ypač jei naudojami susijusių junginių deriniai, cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ir behentrimonium chloride naudojimas nekelia rizikos vartotojų sveikatai, jei koncentracija neviršija tam tikrų ribų, kurios yra aiškiai nustatytos VSMK nuomonėje; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 8 d. (3) VSMK savo nuomonėje padarė išvadą, kad išskyrus ketvirtinių amonio darinių potencialą dirginti odą, ypač jei naudojami susijusių junginių deriniai, cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ir behentrimonium chloride naudojimas nekelia rizikos vartotojų sveikatai, jei koncentracija neviršija tam tikrų ribų, kurios yra aiškiai nustatytos VSMK nuomonėje;

| (4) | siekiant atsižvelgti į pirmiau minėtą ketvirtinių amonio darinių junginių potencialą dirginti odą, Komisija mano, kad leidžiant naudoti šias medžiagas ne kaip konservantus ir didesnės koncentracijos, šių medžiagų bendras kiekis turėtų būti apribotas ir laikomasi VSMK nurodytų atskirų medžiagų didžiausių koncentracijų; |
| --- | --- |

(4)

siekiant atsižvelgti į pirmiau minėtą ketvirtinių amonio darinių junginių potencialą dirginti odą, Komisija mano, kad leidžiant naudoti šias medžiagas ne kaip konservantus ir didesnės koncentracijos, šių medžiagų bendras kiekis turėtų būti apribotas ir laikomasi VSMK nurodytų atskirų medžiagų didžiausių koncentracijų;

| (5) | VSMK nurodyta didžiausia koncentracija, saugi nenuplaunamiems veido kremams, turėtų būti taikoma visiems nenuplaunamiems veido gaminiams, kadangi nėra priežasties riboti šių medžiagų leidimą tik nenuplaunamiems veido kremams; |
| --- | --- |

(5)

VSMK nurodyta didžiausia koncentracija, saugi nenuplaunamiems veido kremams, turėtų būti taikoma visiems nenuplaunamiems veido gaminiams, kadangi nėra priežasties riboti šių medžiagų leidimą tik nenuplaunamiems veido kremams;

| (6) | todėl į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 III priedą turėtų būti įtraukti nauji įrašai, kad būtų atsižvelgta į minėtus svarstymus, o V priedo 44 įraše turėtų būti pateikta nuoroda į naujus III priedo įrašus, kad šie priedai būtų pritaikyti prie techninės ir mokslinės pažangos; |
| --- | --- |

(6)

todėl į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 III priedą turėtų būti įtraukti nauji įrašai, kad būtų atsižvelgta į minėtus svarstymus, o V priedo 44 įraše turėtų būti pateikta nuoroda į naujus III priedo įrašus, kad šie priedai būtų pritaikyti prie techninės ir mokslinės pažangos;

| (7) | VSMK įvertino citric acid (ir) silver citrate mišinio saugą. Savo 2009 m. spalio 13 d. (4) nuomonėje jis pareiškė, kad remiantis pateiktais duomenimis, mišinio naudojimas kosmetikos gaminiuose kaip konservanto, neviršijant didžiausios 0,2 % (tai atitinka 0,0024 % sidabro koncentraciją) koncentracijos, nekelia rizikos vartotojų sveikatai. Komitetas patikslino, kad medžiaga yra saugi, jei neviršijama didžiausia leidžiama šios medžiagos, naudojamos kaip konservantas ir (arba) kaip veiklioji medžiaga, koncentracija, kuri yra vienoda tiek dezodorantams, tiek antiperspirantams. Vis dėlto jos naudojimas burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose buvo aiškiai išskirtas, atsižvelgiant į tai, kad buvo vertintas tik poveikis odai; |
| --- | --- |

(7)

VSMK įvertino citric acid (ir) silver citrate mišinio saugą. Savo 2009 m. spalio 13 d. (4) nuomonėje jis pareiškė, kad remiantis pateiktais duomenimis, mišinio naudojimas kosmetikos gaminiuose kaip konservanto, neviršijant didžiausios 0,2 % (tai atitinka 0,0024 % sidabro koncentraciją) koncentracijos, nekelia rizikos vartotojų sveikatai. Komitetas patikslino, kad medžiaga yra saugi, jei neviršijama didžiausia leidžiama šios medžiagos, naudojamos kaip konservantas ir (arba) kaip veiklioji medžiaga, koncentracija, kuri yra vienoda tiek dezodorantams, tiek antiperspirantams. Vis dėlto jos naudojimas burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose buvo aiškiai išskirtas, atsižvelgiant į tai, kad buvo vertintas tik poveikis odai;

| (8) | į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedą turėtų būti įtrauktas naujas įrašas, kad būtų atsižvelgta į pirmiau minėtus svarstymus ir būtų prisitaikyta prie techninės ir mokslinės pažangos; |
| --- | --- |

(8)

į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedą turėtų būti įtrauktas naujas įrašas, kad būtų atsižvelgta į pirmiau minėtus svarstymus ir būtų prisitaikyta prie techninės ir mokslinės pažangos;

| (9) | VSMK įvertino tris-biphenyl triazine, kuris yra UV filtras ir nanomedžiaga. Savo 2011 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje (5) komitetas padarė išvadą, kad formulių, kurių sudėtyje yra tris-biphenyl triazine, vidutiniam dalelių matmeniui (vidutiniam pradiniam dalelių skersmeniui) esant 81 nm, poveikis odai yra mažas dėl mažos šios medžiagos absorbcijos. Po sąlyčio oraliniu būdu tris-biphenyl triazine absorbcija taip pat maža. Sisteminio poveikio nepastebėta po sąlyčio oraliniu būdu ir po sąlyčio su oda neviršijant 500 mg/kg kūno masės per parą. Remiantis VSMK nagrinėtais duomenimis daroma išvada, kad 10 % tris-biphenyl triazine naudojimą, įskaitant naudojimą kaip nanomedžiagą, kosmetikos gaminiuose kaip UV filtrą, galima laikyti saugiu naudoti ant odos; |
| --- | --- |

(9)

VSMK įvertino tris-biphenyl triazine, kuris yra UV filtras ir nanomedžiaga. Savo 2011 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje (5) komitetas padarė išvadą, kad formulių, kurių sudėtyje yra tris-biphenyl triazine, vidutiniam dalelių matmeniui (vidutiniam pradiniam dalelių skersmeniui) esant 81 nm, poveikis odai yra mažas dėl mažos šios medžiagos absorbcijos. Po sąlyčio oraliniu būdu tris-biphenyl triazine absorbcija taip pat maža. Sisteminio poveikio nepastebėta po sąlyčio oraliniu būdu ir po sąlyčio su oda neviršijant 500 mg/kg kūno masės per parą. Remiantis VSMK nagrinėtais duomenimis daroma išvada, kad 10 % tris-biphenyl triazine naudojimą, įskaitant naudojimą kaip nanomedžiagą, kosmetikos gaminiuose kaip UV filtrą, galima laikyti saugiu naudoti ant odos;

| (10) | vis dėlto VSMK paaiškino, kad atliekant rizikos vertinimą buvo per daug neaiškumų, kad būtų galima daryti išvadą apie 10 % tris-biphenyl triazine naudojimo purškiamuose gaminiuose saugą, nes buvo abejonių dėl galimo gaminio įkvėpimo. Todėl VSMK padarė išvadą, kad purškiamųjų gaminių, kurių sudėtyje yra tris-biphenyl triazine, negalima rekomenduoti, kol nepateikta papildomos informacijos apie gaminio saugą pakartotinai jo įkvėpus; |
| --- | --- |

(10)

vis dėlto VSMK paaiškino, kad atliekant rizikos vertinimą buvo per daug neaiškumų, kad būtų galima daryti išvadą apie 10 % tris-biphenyl triazine naudojimo purškiamuose gaminiuose saugą, nes buvo abejonių dėl galimo gaminio įkvėpimo. Todėl VSMK padarė išvadą, kad purškiamųjų gaminių, kurių sudėtyje yra tris-biphenyl triazine, negalima rekomenduoti, kol nepateikta papildomos informacijos apie gaminio saugą pakartotinai jo įkvėpus;

| (11) | atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir į tai, kad nanomedžiagų naudojimas gali padidinti UV filtrų veiksmingumą, Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant prisitaikyti prie techninės ir mokslinės pažangos; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir į tai, kad nanomedžiagų naudojimas gali padidinti UV filtrų veiksmingumą, Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant prisitaikyti prie techninės ir mokslinės pažangos;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 III, V ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 342, 2009 12 22, p. 59.

1

(2)  OL L 241, 2008 9 10, p. 21.

2

(3)  SCCS/1246/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_012.pdf.

3

(4)  SCCS/1274/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_004.pdf.

4

(5)  SCCS/1429/11, 2011 m. gruodžio 13–14 d. atnaujinimas, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_070.pdf.

5

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 III, V ir VI priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | III priede įterpiami šie 265 ir 266 įrašai: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „265 | C16-alkiltrimetilamonio chloridas | Cetrimonium chloride (1) | 112–02–7 | 203–928–6 | a) | nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |

1)

III priede įterpiami šie 265 ir 266 įrašai:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„265

C16-alkiltrimetilamonio chloridas

Cetrimonium chloride (1)

112–02–7

203–928–6

a)

nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| a) | 2,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

a)

2,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

Kitais tikslais nei sustabdyti mikroorganizmų dauginimąsi tokiuose gaminiuose. Tikslas turi būti akivaizdžiai matomas iš gaminių pateikimo.

C18-alkiltrimetilamonio chloridas

Steartrimonium chloride (1)

112–03–8

203–929–1

| b) | nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

b)

nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| b) | 1,0 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

b)

1,0 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

| c) | nenuplaunami veido priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

c)

nenuplaunami veido priežiūros gaminiai

| c) | 0,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

c)

0,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

266

C22-alkiltrimetilamonio chloridas (1)

Behentrimonium chloride (1)

17301–53–0

241–327–0

| a) | nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

a)

nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| a) | 5,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 265 įraše. |
| --- | --- |

a)

5,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 265 įraše.

Kitais tikslais nei sustabdyti mikroorganizmų dauginimąsi tokiuose gaminiuose. Tikslas turi būti akivaizdžiai matomas iš gaminių pateikimo.

| b) | nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

b)

nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| b) | 3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą x įraše. |
| --- | --- |

b)

3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą x įraše.

| c) | nenuplaunami veido priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

c)

nenuplaunami veido priežiūros gaminiai

| c) | 3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 265 įraše. |
| --- | --- |

c)

3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 265 įraše.

| 2) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 44 įrašas pakeičiamas taip: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „44 | Alkil(C 12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas | Behentrimonium chloride (2), | 17301–53–0, | 241–327–0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57–09–0, | 200–311–3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112–02–7, | 203–928–6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119–94–4, | 214–290–3, |
| laurtrimonium chloride, | 112–00–5, | 203–927–0, |
| steartrimonium bromide, | 1120–02–1, | 214–294–5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112–03–8 | 203–929–1 |

2)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

44 įrašas pakeičiamas taip:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„44

Alkil(C 12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas

Behentrimonium chloride (2),

17301–53–0,

241–327–0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57–09–0,

200–311–3,

cetrimonium chloride (3),

112–02–7,

203–928–6,

laurtrimonium bromide,

1119–94–4,

214–290–3,

laurtrimonium chloride,

112–00–5,

203–927–0,

steartrimonium bromide,

1120–02–1,

214–294–5,

steartrimonium chloride (3)

112–03–8

203–929–1

| b) | pridedamas 59 įrašas: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „59 | 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, monohidratas ir 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, sidabro1+) druska, monohidratas | Citric acid (ir) Silver citrate | — | 460–890–5 | | 0,2 % (atitinka 0,0024 % sidabro) | Nenaudoti burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose“ | |

b)

pridedamas 59 įrašas:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„59

1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, monohidratas ir 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, sidabro1+) druska, monohidratas

Citric acid (ir) Silver citrate

—

460–890–5

0,2 % (atitinka 0,0024 % sidabro)

Nenaudoti burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose“

| 3) | VI priede pridedamas 29 įrašas: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „29 | 1,3,5-Triazine, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, įskaitant kaip nanomedžiagą | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274–51–8 | — | | 10 % | Nenaudoti purškiamuose gaminiuose.
  Leidžiama naudoti tik nanomedžiagas, kurioms būdingos tokios savybės:






  — | vidutinis pradinis dalelių skersmuo > 80 nm; |

3)

VI priede pridedamas 29 įrašas:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„29

1,3,5-Triazine, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, įskaitant kaip nanomedžiagą

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274–51–8

—

10 %

Nenaudoti purškiamuose gaminiuose.

Leidžiama naudoti tik nanomedžiagas, kurioms būdingos tokios savybės:

—

vidutinis pradinis dalelių skersmuo > 80 nm;

| — | grynumas ≥ 98 %; |
| --- | --- |

—

grynumas ≥ 98 %;

| — | nepadengtos“ |
| --- | --- |

—

nepadengtos“

---

(1)  Jei naudojama kaip konservantas, žr. V priedo įrašą Nr. 44.“

(2)  Naudojant ne kaip konservantą, žr. III priedo Nr. 266.

(3)  Naudojant ne kaip konservantą, žr. III priedo Nr. 265.“

---

| 9.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 867/2014

2014 m. rugpjūčio 8 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | AR | 143,2 |
| CL | 76,2 |
| TR | 160,1 |
| UY | 136,4 |
| ZA | 143,2 |
| ZZ | 131,8 |
| 0806 10 10 | BR | 180,1 |
| CL | 187,7 |
| EG | 177,2 |
| MA | 171,9 |
| MX | 247,7 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 144,3 |
| BR | 123,7 |
| CL | 100,6 |
| CN | 121,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | AR | 211,9 |
| CL | 71,9 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 91,2 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 388,4 |
| TR | 384,5 |
| US | 759,4 |
| ZZ | 464,1 |
| 0809 30 | MK | 64,5 |
| TR | 138,7 |
| ZZ | 101,6 |
| 0809 40 05 | BA | 47,2 |
| MK | 78,6 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

88,2

ZZ

88,2

0805 50 10

AR

143,2

CL

76,2

TR

160,1

UY

136,4

ZA

143,2

ZZ

131,8

0806 10 10

BR

180,1

CL

187,7

EG

177,2

MA

171,9

MX

247,7

TR

156,1

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

144,3

BR

123,7

CL

100,6

CN

121,3

NZ

126,3

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

124,6

0808 30 90

AR

211,9

CL

71,9

TR

154,0

ZA

91,2

ZZ

132,3

0809 29 00

CA

324,1

CH

388,4

TR

384,5

US

759,4

ZZ

464,1

0809 30

MK

64,5

TR

138,7

ZZ

101,6

0809 40 05

BA

47,2

MK

78,6

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

115,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 9.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/11

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. liepos 17 d.

Dėl priemonės (pagalbos schemos, valstybės pagalbos) SA.34369 (13/C) (ex 12/N), kurią Slovakijos Respublika numato taikyti viešųjų įvairiarūšio transporto terminalų statybai ir eksploatavimui

(pranešta dokumentu C(2013) 4423)

(Tekstas autentiškas tik slovakų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/524/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. balandžio 6 d. Komisija elektroniniu paštu gavo įmonės METRANS/Danubia/, a.s. (toliau – Metrans) skundą dėl valstybės pagalbos, tariamai suteiktos viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų statybai (toliau – skundas). 2011 m. birželio 9 d. Komisija elektroniniu paštu iš Metrans gavo papildomos informacijos. Skundas buvo įregistruotas kaip byla SA.32828. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. balandžio 6 d. Komisija elektroniniu paštu gavo įmonės METRANS/Danubia/, a.s. (toliau – Metrans) skundą dėl valstybės pagalbos, tariamai suteiktos viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų statybai (toliau – skundas). 2011 m. birželio 9 d. Komisija elektroniniu paštu iš Metrans gavo papildomos informacijos. Skundas buvo įregistruotas kaip byla SA.32828.

| (2) | 2011 m. spalio 6 d. raštu Komisija persiuntė Slovakijai skundą ir prašymą suteikti informaciją. Slovakija atsakė 2011 m. gruodžio 6 d. raštu, kuriame konstatavo, kad aptariama priemonė vis dar rengiama ir dar nebuvo suteikta jokio finansavimo. 2011 m. gruodžio 12 d. raštu Komisija pranešė Metrans apie šį atsakymą ir išdėstė savo preliminarią išvadą, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Vėliau Komisija užbaigė bylą SA.32828. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. spalio 6 d. raštu Komisija persiuntė Slovakijai skundą ir prašymą suteikti informaciją. Slovakija atsakė 2011 m. gruodžio 6 d. raštu, kuriame konstatavo, kad aptariama priemonė vis dar rengiama ir dar nebuvo suteikta jokio finansavimo. 2011 m. gruodžio 12 d. raštu Komisija pranešė Metrans apie šį atsakymą ir išdėstė savo preliminarią išvadą, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Vėliau Komisija užbaigė bylą SA.32828.

| (3) | 2012 m. vasario 16 d. Slovakija elektroniniu paštu persiuntė išankstinį pranešimą apie priemonę, skirtą planuojamai viešųjų įvairiarūšio transporto terminalų statybai ir eksploatavimui. 2012 m. birželio 5 ir 12 d., liepos 12 ir 16 d. Slovakija elektroniniu paštu pateikė papildomos informacijos apie šią priemonę, įskaitant transporto ir logistikos įmonių DHL ir GEFCO patvirtinimo raštus. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. vasario 16 d. Slovakija elektroniniu paštu persiuntė išankstinį pranešimą apie priemonę, skirtą planuojamai viešųjų įvairiarūšio transporto terminalų statybai ir eksploatavimui. 2012 m. birželio 5 ir 12 d., liepos 12 ir 16 d. Slovakija elektroniniu paštu pateikė papildomos informacijos apie šią priemonę, įskaitant transporto ir logistikos įmonių DHL ir GEFCO patvirtinimo raštus.

| (4) | 2012 m. liepos 12 d.Metrans elektroniniu paštu persiuntė Komisijai įmonės Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. (toliau – GIL), kuri eksploatuoja perkrovimo terminalą Sladkovičove, patvirtinimo raštą. 2012 m. liepos 18 d. raštu Komisija persiuntė šį raštą Slovakijai ir 2012 m. rugpjūčio 14 d. elektroniniu paštu gavo atsakymą, kuriame pakartotinai pareikšta, kad šiam projektui dar nebuvo skirta jokio finansavimo. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 12 d.Metrans elektroniniu paštu persiuntė Komisijai įmonės Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. (toliau – GIL), kuri eksploatuoja perkrovimo terminalą Sladkovičove, patvirtinimo raštą. 2012 m. liepos 18 d. raštu Komisija persiuntė šį raštą Slovakijai ir 2012 m. rugpjūčio 14 d. elektroniniu paštu gavo atsakymą, kuriame pakartotinai pareikšta, kad šiam projektui dar nebuvo skirta jokio finansavimo.

| (5) | 2012 m. liepos 17 d. Slovakija pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį elektroniniu būdu pranešė Komisijai apie šią priemonę. Prie pranešimo Slovakija pridėjo DHL Express (Slovakia), s.r.o. (toliau – DHL), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. ir Kombiverkehr patvirtinimo raštus. 2012 m. rugsėjo 3 d., spalio 18, 22, 24, 26 ir 29 d., lapkričio 6, 9, 13 ir 14 d. ir gruodžio 6 d. Slovakija elektroniniu paštu pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. liepos 17 d. Slovakija pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį elektroniniu būdu pranešė Komisijai apie šią priemonę. Prie pranešimo Slovakija pridėjo DHL Express (Slovakia), s.r.o. (toliau – DHL), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. ir Kombiverkehr patvirtinimo raštus. 2012 m. rugsėjo 3 d., spalio 18, 22, 24, 26 ir 29 d., lapkričio 6, 9, 13 ir 14 d. ir gruodžio 6 d. Slovakija elektroniniu paštu pateikė papildomos informacijos.

| (6) | 2013 m. sausio 23 d. raštu Komisija pranešė Slovakijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. 2013 m. vasario 12 d. Komisija gavo Slovakijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(6)

2013 m. sausio 23 d. raštu Komisija pranešė Slovakijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. 2013 m. vasario 12 d. Komisija gavo Slovakijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (7) | 2013 m. vasario 16 d. sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių per mėnesį nuo sprendimo paskelbimo dienos pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. vasario 16 d. sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių per mėnesį nuo sprendimo paskelbimo dienos pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių.

| (8) | 2013 m. vasario 18 d. Komisija nusiuntė sprendimą pradėti procedūrą subjektams, išreiškusiems susidomėjimą vykstant pirminiam tyrimui, t. y. Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans ir šios įmonės teisės patarėjui SCHWARZ advokáti s.r.o., Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o., taip pat kitoms Komisijos nustatytoms suinteresuotosioms šalims, t. y. Žilinos universiteto Geležinkelių transporto katedrai ir ZCHFP SR (Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijai), dalyvaujančiai ChemLog projekte. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. vasario 18 d. Komisija nusiuntė sprendimą pradėti procedūrą subjektams, išreiškusiems susidomėjimą vykstant pirminiam tyrimui, t. y. Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans ir šios įmonės teisės patarėjui SCHWARZ advokáti s.r.o., Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o., taip pat kitoms Komisijos nustatytoms suinteresuotosioms šalims, t. y. Žilinos universiteto Geležinkelių transporto katedrai ir ZCHFP SR (Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijai), dalyvaujančiai ChemLog projekte.

| (9) | Komisija toliau išvardytomis dienomis gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą:






  a) | 2013 m. vasario 22 d. – Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijos; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija toliau išvardytomis dienomis gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą:

a)

2013 m. vasario 22 d. – Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijos;

| b) | 2013 m. kovo 4 d. – Bohemiakombi; |
| --- | --- |

b)

2013 m. kovo 4 d. – Bohemiakombi;

| c) | 2013 m. kovo 6 d. – Kombiverkehr; |
| --- | --- |

c)

2013 m. kovo 6 d. – Kombiverkehr;

| d) | 2013 m. kovo 8 d. – DHL; |
| --- | --- |

d)

2013 m. kovo 8 d. – DHL;

| e) | 2013 m. kovo 11 d. – SCHWARZ advokáti Metrans vardu; |
| --- | --- |

e)

2013 m. kovo 11 d. – SCHWARZ advokáti Metrans vardu;

| f) | 2013 m. kovo 6 d.WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (toliau –WienCont) paprašė pratęsti terminą pastaboms pateikti. 2013 m. kovo 7 d. Komisija WienCont prašymu pratęsė terminą iki 2013 m. kovo 18 d.WienCont pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą Komisija gavo 2013 m. kovo 18 d. |
| --- | --- |

f)

2013 m. kovo 6 d.WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (toliau –WienCont) paprašė pratęsti terminą pastaboms pateikti. 2013 m. kovo 7 d. Komisija WienCont prašymu pratęsė terminą iki 2013 m. kovo 18 d.WienCont pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą Komisija gavo 2013 m. kovo 18 d.

| (10) | 2013 m. kovo 19 ir 20 d. raštais Komisija nusiuntė Slovakijai iš suinteresuotųjų šalių gautas pastabas. 2013 m. balandžio 5 d. Slovakija atsiuntė savo atsakymą į šias pastabas. |
| --- | --- |

(10)

2013 m. kovo 19 ir 20 d. raštais Komisija nusiuntė Slovakijai iš suinteresuotųjų šalių gautas pastabas. 2013 m. balandžio 5 d. Slovakija atsiuntė savo atsakymą į šias pastabas.

| (11) | 2013 m. balandžio 29 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė Metrans papildomus klausimus. 2013 m. gegužės 6 d.Metrans elektroniniu paštu persiuntė savo atsakymus, įskaitant jų nekonfidencialią versiją. |
| --- | --- |

(11)

2013 m. balandžio 29 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė Metrans papildomus klausimus. 2013 m. gegužės 6 d.Metrans elektroniniu paštu persiuntė savo atsakymus, įskaitant jų nekonfidencialią versiją.

| (12) | 2013 m. gegužės 8 d. Komisija elektroniniu paštu nusiuntė Slovakijai nekonfidencialią informaciją, kurią gavo iš Metrans. 2013 m. gegužės 16 d. Slovakija persiuntė savo pastabas. |
| --- | --- |

(12)

2013 m. gegužės 8 d. Komisija elektroniniu paštu nusiuntė Slovakijai nekonfidencialią informaciją, kurią gavo iš Metrans. 2013 m. gegužės 16 d. Slovakija persiuntė savo pastabas.

| (13) | 2013 m. gegužės 8 ir 17 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė Slovakijai papildomus klausimus, į kuriuos Slovakija elektroniniu paštu atsakė 2013 m. gegužės 17 ir 29 d. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. gegužės 8 ir 17 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė Slovakijai papildomus klausimus, į kuriuos Slovakija elektroniniu paštu atsakė 2013 m. gegužės 17 ir 29 d.

| (14) | 2013 m. gegužės 21 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė WienCont papildomus klausimus, į kuriuos WienCont elektroniniu paštu atsakė 2013 m. birželio 7 d. |
| --- | --- |

(14)

2013 m. gegužės 21 d. Komisija elektroniniu paštu uždavė WienCont papildomus klausimus, į kuriuos WienCont elektroniniu paštu atsakė 2013 m. birželio 7 d.

| (15) | Birželio 6 d. Briuselyje įvyko Komisijos ir Slovakijos atstovų susitikimas. |
| --- | --- |

(15)

Birželio 6 d. Briuselyje įvyko Komisijos ir Slovakijos atstovų susitikimas.

| (16) | 2013 m. birželio 10 d. Komisija elektroniniu paštu persiuntė Slovakijai iš Metrans ir WienCont gautą nekonfidencialią informaciją. |
| --- | --- |

(16)

2013 m. birželio 10 d. Komisija elektroniniu paštu persiuntė Slovakijai iš Metrans ir WienCont gautą nekonfidencialią informaciją.

| (17) | 2013 m. birželio 10 d. raštu Slovakija patikslino savo pranešimą, kuriame paliko tik vieną terminalą Žilinoje. |
| --- | --- |

(17)

2013 m. birželio 10 d. raštu Slovakija patikslino savo pranešimą, kuriame paliko tik vieną terminalą Žilinoje.

| (18) | 2013 m. birželio 14 d. Slovakija persiuntė savo pastabas dėl Metrans ir WienCont pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(18)

2013 m. birželio 14 d. Slovakija persiuntė savo pastabas dėl Metrans ir WienCont pateiktos informacijos.

| (19) | 2013 m. birželio 18 d. Komisija elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, kurią elektroniniu paštu gavo 2013 m. birželio 19 d. |
| --- | --- |

(19)

2013 m. birželio 18 d. Komisija elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, kurią elektroniniu paštu gavo 2013 m. birželio 19 d.

2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS IR PASTABOS, GAUTOS PRIEŠ TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIĄ

2.1.   ĮVAIRIARŪŠIAI PERKROVIMO TERMINALAI

| (20) | Pagal priemonę, nurodytą pradiniame pranešime, buvo numatyta pastatyti viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų, tinkamų žemyniniam mišriajam prekių vežimui, tinklą ir jį eksploatuoti. Slovakija iš pradžių planavo finansuoti šių keturių viešai prieinamų įvairiarūšių perkrovimo terminalų statybą: Bratislavos Palenisko, Leopoldovo Hlohoveco, Žilinos Tepličkos ir Košicės Bočiaro. |
| --- | --- |

(20)

Pagal priemonę, nurodytą pradiniame pranešime, buvo numatyta pastatyti viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų, tinkamų žemyniniam mišriajam prekių vežimui, tinklą ir jį eksploatuoti. Slovakija iš pradžių planavo finansuoti šių keturių viešai prieinamų įvairiarūšių perkrovimo terminalų statybą: Bratislavos Palenisko, Leopoldovo Hlohoveco, Žilinos Tepličkos ir Košicės Bočiaro.

| (21) | Sprendimą dėl pradinio terminalų skaičiaus ir jų vietos Slovakija priėmė remdamasi rinkos tyrimu, kurį 2007 m. parengė Intraco Consulting – Belgijoje įsikūrusi konsultacijų įmonė, besispecializuojanti mišriojo vežimo ir logistikos koordinavimo srityje. Terminalų skaičius ir jų vieta buvo nustatyta atsižvelgus į šiuos veiksnius:






  — | poreikį užtikrinti, kad terminalai aptarnautų Slovakijoje didžiausią įmanomą teritoriją, |
| --- | --- | --- |

(21)

Sprendimą dėl pradinio terminalų skaičiaus ir jų vietos Slovakija priėmė remdamasi rinkos tyrimu, kurį 2007 m. parengė Intraco Consulting – Belgijoje įsikūrusi konsultacijų įmonė, besispecializuojanti mišriojo vežimo ir logistikos koordinavimo srityje. Terminalų skaičius ir jų vieta buvo nustatyta atsižvelgus į šiuos veiksnius:

—

poreikį užtikrinti, kad terminalai aptarnautų Slovakijoje didžiausią įmanomą teritoriją,

| — | poreikį visiškai išnaudoti terminalų pajėgumą, |
| --- | --- |

—

poreikį visiškai išnaudoti terminalų pajėgumą,

| — | pagrindinių geležinkelio linijų, sutampančių su transeuropiniais transporto koridoriais, kurie yra transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dalis, ir geležinkelio jungčių, įtrauktų į Europos susitarimą dėl svarbių tarptautinio kombinuoto transporto linijų ir susijusių įrenginių (toliau – AGTC susitarimas), vietą, |
| --- | --- |

—

pagrindinių geležinkelio linijų, sutampančių su transeuropiniais transporto koridoriais, kurie yra transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dalis, ir geležinkelio jungčių, įtrauktų į Europos susitarimą dėl svarbių tarptautinio kombinuoto transporto linijų ir susijusių įrenginių (toliau – AGTC susitarimas), vietą,

| — | susisiekimą tarp Slovakijoje planuojamų statyti pramoninių parkų. |
| --- | --- |

—

susisiekimą tarp Slovakijoje planuojamų statyti pramoninių parkų.

| (22) | Kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, dėl priemonės, apie kurią pranešta, galėjo būti iškraipyta konkurencija, todėl Slovakija nusprendė pagal šią priemonę skirti finansavimą vienintelio žemyniniam mišriajam prekių vežimui tinkamo viešojo įvairiarūšio perkrovimo terminalo statybai ir eksploatavimui – Žilinos Tepličkos. Šio terminalo projektas bus įgyvendintas kaip bandomasis galimos būsimos visos Slovakijos viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų tinklo statybos projektas. |
| --- | --- |

(22)

Kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, dėl priemonės, apie kurią pranešta, galėjo būti iškraipyta konkurencija, todėl Slovakija nusprendė pagal šią priemonę skirti finansavimą vienintelio žemyniniam mišriajam prekių vežimui tinkamo viešojo įvairiarūšio perkrovimo terminalo statybai ir eksploatavimui – Žilinos Tepličkos. Šio terminalo projektas bus įgyvendintas kaip bandomasis galimos būsimos visos Slovakijos viešųjų įvairiarūšių perkrovimo terminalų tinklo statybos projektas.

| (23) | Bus įrengtas viešai prieinamas įvairiarūšis perkrovimo terminalas, atitinkantis AGTC susitarimą ir Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) taisykles. |
| --- | --- |

(23)

Bus įrengtas viešai prieinamas įvairiarūšis perkrovimo terminalas, atitinkantis AGTC susitarimą ir Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) taisykles.

| (24) | Bandomajam projektui įgyvendinti pasirinkta vieta yra atokiausia nuo esamų šiuolaikiškų ir didelių terminalų ir vis tiek atitinka 21 konstatuojamojoje dalyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(24)

Bandomajam projektui įgyvendinti pasirinkta vieta yra atokiausia nuo esamų šiuolaikiškų ir didelių terminalų ir vis tiek atitinka 21 konstatuojamojoje dalyje nustatytus reikalavimus.

| (25) | Naudingasis kiekvieno terminalo ilgis sieks 750 metrų bėgių, įrengtų po dviem ožiniais kranais su kelių ir geležinkelių transportui pritaikytomis gembėmis, galinčiomis krauti nuimamuosius kėbulus ir puspriekabes, naudojamas žemyniniam vežimui, taip pat įvairiarūšius (ISO) jūrinius konteinerius. Siekiant užtikrinti optimalų puspriekabių krovimą, po kranais taip pat bus įrengtos kampinės stovėjimo aikštelės ir aikštelė trumpalaikiam nuimamųjų kėbulų, kurių negalima krauti vieno ant kito, saugojimui. Naujojo terminalo metinis pajėgumas sudarys 450 000 tonų bruto svorio. Terminalo statyba turėtų būti užbaigta 2015 m. |
| --- | --- |

(25)

Naudingasis kiekvieno terminalo ilgis sieks 750 metrų bėgių, įrengtų po dviem ožiniais kranais su kelių ir geležinkelių transportui pritaikytomis gembėmis, galinčiomis krauti nuimamuosius kėbulus ir puspriekabes, naudojamas žemyniniam vežimui, taip pat įvairiarūšius (ISO) jūrinius konteinerius. Siekiant užtikrinti optimalų puspriekabių krovimą, po kranais taip pat bus įrengtos kampinės stovėjimo aikštelės ir aikštelė trumpalaikiam nuimamųjų kėbulų, kurių negalima krauti vieno ant kito, saugojimui. Naujojo terminalo metinis pajėgumas sudarys 450 000 tonų bruto svorio. Terminalo statyba turėtų būti užbaigta 2015 m.

| (26) | Terminalą nuosavybės teise ir toliau valdys valstybė. Nuosavybės teises valstybės vardu įgyvendins nacionalinė geležinkelių infrastruktūros valdymo įmonė Železnice Slovenskej Republiky (toliau – ŽSR). Visų pirma ŽSR bus pavesta iš terminalo operatoriaus rinkti koncesijos mokesčius. |
| --- | --- |

(26)

Terminalą nuosavybės teise ir toliau valdys valstybė. Nuosavybės teises valstybės vardu įgyvendins nacionalinė geležinkelių infrastruktūros valdymo įmonė Železnice Slovenskej Republiky (toliau – ŽSR). Visų pirma ŽSR bus pavesta iš terminalo operatoriaus rinkti koncesijos mokesčius.

| (27) | Dėl terminalo veiklos trisdešimties metų laikotarpiui bus sudaryta sutartis su nediskriminuojančio ir skaidraus konkurso tvarka pasirinktu operatoriumi. Siekiant užtikrinti nediskriminuojančią prieigą prie terminalo ir išvengti interesų konfliktų tarp pasirinkto terminalo operatoriaus ir transporto įmonių, terminalo operatorius negali būti terminalu besinaudojanti transporto įmonė, nes priešingu atveju jis konkuruotų su transporto įmonėmis ir mišriojo vežimo veiklos vykdytojais, kurie naudosis šiuo terminalu. Jeigu pasirinktas operatorius nevykdys pagal koncesijos sutartį sutartų sąlygų, valstybė gali atšaukti koncesiją ir vėl surengti koncesijos konkursą. |
| --- | --- |

(27)

Dėl terminalo veiklos trisdešimties metų laikotarpiui bus sudaryta sutartis su nediskriminuojančio ir skaidraus konkurso tvarka pasirinktu operatoriumi. Siekiant užtikrinti nediskriminuojančią prieigą prie terminalo ir išvengti interesų konfliktų tarp pasirinkto terminalo operatoriaus ir transporto įmonių, terminalo operatorius negali būti terminalu besinaudojanti transporto įmonė, nes priešingu atveju jis konkuruotų su transporto įmonėmis ir mišriojo vežimo veiklos vykdytojais, kurie naudosis šiuo terminalu. Jeigu pasirinktas operatorius nevykdys pagal koncesijos sutartį sutartų sąlygų, valstybė gali atšaukti koncesiją ir vėl surengti koncesijos konkursą.

| (28) | Viešoji prieiga prie terminalo bus užtikrinta į koncesijos sutartį, sudarytą su pasirinktu terminalo operatoriumi, įtraukiant nuostatą, kad paslaugos turi būti teikiamos nieko nediskriminuojant ir taikant atviros rinkos tarifus. Nuostata, pagal kurią bus užtikrinama nediskriminuojanti viešoji prieiga prie infrastruktūros, bus įtraukta ir į sprendimą dėl finansavimo skyrimo. |
| --- | --- |

(28)

Viešoji prieiga prie terminalo bus užtikrinta į koncesijos sutartį, sudarytą su pasirinktu terminalo operatoriumi, įtraukiant nuostatą, kad paslaugos turi būti teikiamos nieko nediskriminuojant ir taikant atviros rinkos tarifus. Nuostata, pagal kurią bus užtikrinama nediskriminuojanti viešoji prieiga prie infrastruktūros, bus įtraukta ir į sprendimą dėl finansavimo skyrimo.

2.2.   TEISINIS PRIEMONĖS PAGRINDAS

| (29) | Finansavimas šiai priemonei bus suteiktas remiantis Valstybės pagalbos įstatymo Nr. 231/1999 su pakeitimais 4 skirsnio 2 dalies m punktu ir Įstatymu Nr. 523/2004 dėl viešojo administravimo biudžeto taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri įstatymai. |
| --- | --- |

(29)

Finansavimas šiai priemonei bus suteiktas remiantis Valstybės pagalbos įstatymo Nr. 231/1999 su pakeitimais 4 skirsnio 2 dalies m punktu ir Įstatymu Nr. 523/2004 dėl viešojo administravimo biudžeto taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri įstatymai.

2.3.   BIUDŽETAS

| (30) | Slovakija planuoja į terminalo statybą iš pradžių investuoti 25,04 mln. EUR; terminalą pastatys ir nuosavybės teise valdys valstybė. Ši suma bus finansuojama iš Sanglaudos fondo (85 %) ir nuosavų valstybės išteklių (15 %) ir padengs 100 % pradinių investicijų sąnaudų. Tačiau terminalo operatorius privalės mokėti koncesijos mokesčius, kurie sudarys ne mažiau kaip 15 % investicijų sąnaudų, susidariusių per penkiolikos metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(30)

Slovakija planuoja į terminalo statybą iš pradžių investuoti 25,04 mln. EUR; terminalą pastatys ir nuosavybės teise valdys valstybė. Ši suma bus finansuojama iš Sanglaudos fondo (85 %) ir nuosavų valstybės išteklių (15 %) ir padengs 100 % pradinių investicijų sąnaudų. Tačiau terminalo operatorius privalės mokėti koncesijos mokesčius, kurie sudarys ne mažiau kaip 15 % investicijų sąnaudų, susidariusių per penkiolikos metų laikotarpį.

2.4.   PRIEMONĖS NAUDOS GAVĖJAS

| (31) | Priemonės naudos gavėjas yra terminalo operatorius, nes jis naudosis infrastruktūra, už kurią mokės koncesijos mokesčius, padengsiančius tik nedidelę visų terminalo statybos sąnaudų dalį. |
| --- | --- |

(31)

Priemonės naudos gavėjas yra terminalo operatorius, nes jis naudosis infrastruktūra, už kurią mokės koncesijos mokesčius, padengsiančius tik nedidelę visų terminalo statybos sąnaudų dalį.

| (32) | ŽSR nėra laikoma šios priemonės naudos gavėja, nes ji tik administruos nuosavybės teises valstybės vardu. Dėl koncesijos mokesčių, kuriuos ŽSR rinks valstybės vardu, savo ruožtu sumažės kompensacija, kurią įmonė gauna iš valstybės už tai, kad vykdo savo, kaip nacionalinės geležinkelių infrastruktūros valdymo įmonės, viešąjį uždavinį. |
| --- | --- |

(32)

ŽSR nėra laikoma šios priemonės naudos gavėja, nes ji tik administruos nuosavybės teises valstybės vardu. Dėl koncesijos mokesčių, kuriuos ŽSR rinks valstybės vardu, savo ruožtu sumažės kompensacija, kurią įmonė gauna iš valstybės už tai, kad vykdo savo, kaip nacionalinės geležinkelių infrastruktūros valdymo įmonės, viešąjį uždavinį.

2.5.   PAGALBOS SUMAVIMAS IR SUSTABDYMO PAREIGA

| (33) | Įgyvendinant šią priemonę, pagalba toms pačioms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms iš kitų šaltinių negali būti skiriama. |
| --- | --- |

(33)

Įgyvendinant šią priemonę, pagalba toms pačioms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms iš kitų šaltinių negali būti skiriama.

| (34) | Pagalba bus suteikta gavus Komisijos sutikimą. |
| --- | --- |

(34)

Pagalba bus suteikta gavus Komisijos sutikimą.

2.6.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (35) | Pradėjusi SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pradinio pranešimo, Komisija nagrinėjo:






  a) | ar Slovakijoje reikėjo statyti įvairiarūšius perkrovimo terminalus ir plėtoti žemyninį mišrųjį vežimą, siekiant skatinti perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais; ir |
| --- | --- | --- |

(35)

Pradėjusi SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pradinio pranešimo, Komisija nagrinėjo:

a)

ar Slovakijoje reikėjo statyti įvairiarūšius perkrovimo terminalus ir plėtoti žemyninį mišrųjį vežimą, siekiant skatinti perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais; ir

| b) | ar dėl šios priemonės atsirasiantis konkurencijos iškraipymas prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

b)

ar dėl šios priemonės atsirasiantis konkurencijos iškraipymas prieštarautų bendram interesui.

3.   SLOVAKIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (36) | Dėl pagalbos poreikio Slovakija pakartotinai pareiškia savo Komisijai pateiktais tyrimais ir analize bei būsimų terminalų naudotojų nuomonėmis pagrįstą nuomonę, kad nepastačius viešųjų neutralių terminalų ateityje nebūtų dideliu mastu pereita nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais. Slovakija cituoja įmonę Kombiverkehr, kuri įžvelgė Slovakijoje, ypač Rytų ir Pietų Europos ašyse, didelį mišriojo vežimo paklausos augimą. Tačiau ši paklausa galėtų būti patenkinta tik tuo atveju, jeigu būtų užtikrinta prieiga prie tinkamose vietose įrengtų ir deramą pajėgumą turinčių veikiančių terminalų, kurie teiktų visiškai neutralias paslaugas, kaip nustatyta Vokietijos terminalų statybos programoje. |
| --- | --- |

(36)

Dėl pagalbos poreikio Slovakija pakartotinai pareiškia savo Komisijai pateiktais tyrimais ir analize bei būsimų terminalų naudotojų nuomonėmis pagrįstą nuomonę, kad nepastačius viešųjų neutralių terminalų ateityje nebūtų dideliu mastu pereita nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais. Slovakija cituoja įmonę Kombiverkehr, kuri įžvelgė Slovakijoje, ypač Rytų ir Pietų Europos ašyse, didelį mišriojo vežimo paklausos augimą. Tačiau ši paklausa galėtų būti patenkinta tik tuo atveju, jeigu būtų užtikrinta prieiga prie tinkamose vietose įrengtų ir deramą pajėgumą turinčių veikiančių terminalų, kurie teiktų visiškai neutralias paslaugas, kaip nustatyta Vokietijos terminalų statybos programoje.

| (37) | Dėl Komisijos abejonių, ar konkurencijos iškraipymas neprieštarauja bendram interesui, Slovakija visų pirma teigia, kad šio projekto tikslas – plėtoti žemyninį įvairiarūšį vežimą, kuris, kaip visiškai naujas įvairiarūšio vežimo segmentas, šiuo metu iš viso nenaudojamas arba naudojamas labai menkai. Antra, numatomos santaupos išorinių sąnaudų požiūriu yra 13 kartų didesnės nei investicijų sąnaudos ir didžioji dalis šių santaupų bus gauta ES už Slovakijos ribų. Galiausiai konkurencijos iškraipymas kuo labiau sumažinamas taikant sąlygą, pagal kurią naujųjų terminalų operatorius 15 % visų investicijų sąnaudų turės sumokėti kaip koncesijos mokesčius, o jo paslaugų kainos bus reguliuojamos ir kontroliuojamos. |
| --- | --- |

(37)

Dėl Komisijos abejonių, ar konkurencijos iškraipymas neprieštarauja bendram interesui, Slovakija visų pirma teigia, kad šio projekto tikslas – plėtoti žemyninį įvairiarūšį vežimą, kuris, kaip visiškai naujas įvairiarūšio vežimo segmentas, šiuo metu iš viso nenaudojamas arba naudojamas labai menkai. Antra, numatomos santaupos išorinių sąnaudų požiūriu yra 13 kartų didesnės nei investicijų sąnaudos ir didžioji dalis šių santaupų bus gauta ES už Slovakijos ribų. Galiausiai konkurencijos iškraipymas kuo labiau sumažinamas taikant sąlygą, pagal kurią naujųjų terminalų operatorius 15 % visų investicijų sąnaudų turės sumokėti kaip koncesijos mokesčius, o jo paslaugų kainos bus reguliuojamos ir kontroliuojamos.

| (38) | Dėl sprendime, kuriuo pradedama tyrimo procedūra, reiškiamo susirūpinimo Slovakija pažymi, kad naujiesiems terminalams teks maždaug 16 % viso teorinio įvairiarūšių terminalų Slovakijoje pajėgumo, išreikšto perkrovimo pajėgumu įvairiarūšio transporto vienetais (ĮTV), kaip nurodyta lentelėje.







  Įvairiarūšio transporto terminalų Slovakijoje pajėgumas |
| --- | --- |
| Įvairiarūšio transporto terminalai | Perkrovimo pajėgumas (ĮTV) |
| Teorinis | Dalis (%) |
| Bratislava-ÚNS | 30 000 | |
| Bratislava-Pristavas | 20 000 | |
| Sladkovičovas | 20 000 | |
| Žilina-Intrans | 60 000 | |
| Dunaiska Streda | 600 000 | |
| Košicė-Intrans | 45 000 | |
| Košicė-Haniska | 100 000 | |
| Dobra | 75 000 | |
| Ružomberokas | 30 000 | |
| Esami - iš viso | 980 000
   (3) | 84 % |
| Bratislava-Pristavas | 40 000 | |
| Leopoldovas | 40 000 | |
| Žilina-Teplička | 40 000 | |
| Košicė-Bočiaras | 40 000 | |
| Naujieji - iš viso | 180 000
   (4) | 16 % |
| Visi terminalai - iš viso | 1 160 000 | 100 % |

(38)

Dėl sprendime, kuriuo pradedama tyrimo procedūra, reiškiamo susirūpinimo Slovakija pažymi, kad naujiesiems terminalams teks maždaug 16 % viso teorinio įvairiarūšių terminalų Slovakijoje pajėgumo, išreikšto perkrovimo pajėgumu įvairiarūšio transporto vienetais (ĮTV), kaip nurodyta lentelėje.

Įvairiarūšio transporto terminalų Slovakijoje pajėgumas

Įvairiarūšio transporto terminalai

Perkrovimo pajėgumas (ĮTV)

Teorinis

Dalis (%)

Bratislava-ÚNS

30 000

Bratislava-Pristavas

20 000

Sladkovičovas

20 000

Žilina-Intrans

60 000

Dunaiska Streda

600 000

Košicė-Intrans

45 000

Košicė-Haniska

100 000

Dobra

75 000

Ružomberokas

30 000

Esami - iš viso

980 000
   (3)

84 %

Bratislava-Pristavas

40 000

Leopoldovas

40 000

Žilina-Teplička

40 000

Košicė-Bočiaras

40 000

Naujieji - iš viso

180 000
   (4)

16 %

Visi terminalai - iš viso

1 160 000

100 %

| (39) | Be to, Slovakija pateikia šiuos su tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu plėtra Slovakijoje susijusius skaičius.








  Metai | Tarptautinis krovinių vežimas kelių transportu
  (tūkst. tonų) | Metinis prieaugis | Bendras prieaugis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 27 202 | | |
| 2008 | 30 931 | 13,7 | 13,7 |
| 2009 | 28 879 | – 3,4 | 9,8 |
| 2010 | 30 866 | 3,3 | 13,5 |
| 2011 | 33 585 | 8,8 | 23,5 |
| Šaltinis. Slovakijos Respublikos statistikos tarnyba. |

(39)

Be to, Slovakija pateikia šiuos su tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu plėtra Slovakijoje susijusius skaičius.

Metai

Tarptautinis krovinių vežimas kelių transportu

(tūkst. tonų)

Metinis prieaugis

Bendras prieaugis

2007

27 202

2008

30 931

13,7

13,7

2009

28 879

– 3,4

9,8

2010

30 866

3,3

13,5

2011

33 585

8,8

23,5

Šaltinis. Slovakijos Respublikos statistikos tarnyba.

| (40) | Galiausiai Slovakija pažymi, kad savo viešajam įvairiarūšiam terminalui taikys Direktyvos 2012/34/ES (5), kuri iki 2015 m. birželio 16 d. turės būti perkelta į nacionalinę teisę, 31 straipsnį ir 56 straipsnio 9 dalį. Slovakijos institucijų teigimu, šios taisyklės sudarys tinkamą reguliavimo sistemą, dėl kurios sumažės esamų klientų perėmimo iš esamų terminalų poveikis. |
| --- | --- |

(40)

Galiausiai Slovakija pažymi, kad savo viešajam įvairiarūšiam terminalui taikys Direktyvos 2012/34/ES (5), kuri iki 2015 m. birželio 16 d. turės būti perkelta į nacionalinę teisę, 31 straipsnį ir 56 straipsnio 9 dalį. Slovakijos institucijų teigimu, šios taisyklės sudarys tinkamą reguliavimo sistemą, dėl kurios sumažės esamų klientų perėmimo iš esamų terminalų poveikis.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   SLOVAKIJOS RESPUBLIKOS CHEMIJOS IR FARMACIJOS PRAMONĖS ASOCIACIJA

| (41) | Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijai (toliau – ZCHFP SR) svarbu, kad chemijos pramonės produktai būtų vežami saugiai ir ekologiškai. Todėl ji dalyvavo ChemLog projekte, kuriuo siekta parengti mišriojo vežimo ir viešųjų įvairiarūšių terminalų Slovakijoje schemas, išnagrinėti tokio vežimo ir terminalų perspektyvas ir remti šį vežimo būdą bei terminalus. |
| --- | --- |

(41)

Slovakijos Respublikos chemijos ir farmacijos pramonės asociacijai (toliau – ZCHFP SR) svarbu, kad chemijos pramonės produktai būtų vežami saugiai ir ekologiškai. Todėl ji dalyvavo ChemLog projekte, kuriuo siekta parengti mišriojo vežimo ir viešųjų įvairiarūšių terminalų Slovakijoje schemas, išnagrinėti tokio vežimo ir terminalų perspektyvas ir remti šį vežimo būdą bei terminalus.

| (42) | ZCHFP SR prie savo pastabų pridėjo du tyrimus, susijusius su ChemLog, Europos regioninės valdžios institucijų, chemijos pramonės asociacijų ir mokslo įstaigų iš Vokietijos, Lenkijos, Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Italijos bendradarbiavimo projektu, kuriame dalyvauja ZCHFP SR: „Mišriojo chemikalų vežimo plėtros Vidurio Europoje strategija“ ir „Galimybių studija. Chemikalų vežimo geležinkelių transportu plėtra Slovakijoje atsižvelgiant į kaimynines šalis ir parengtus mišriojo transporto terminalus“. |
| --- | --- |

(42)

ZCHFP SR prie savo pastabų pridėjo du tyrimus, susijusius su ChemLog, Europos regioninės valdžios institucijų, chemijos pramonės asociacijų ir mokslo įstaigų iš Vokietijos, Lenkijos, Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Italijos bendradarbiavimo projektu, kuriame dalyvauja ZCHFP SR: „Mišriojo chemikalų vežimo plėtros Vidurio Europoje strategija“ ir „Galimybių studija. Chemikalų vežimo geležinkelių transportu plėtra Slovakijoje atsižvelgiant į kaimynines šalis ir parengtus mišriojo transporto terminalus“.

| (43) | ZCHFP SR daro išvadą, kad viešieji terminalai Slovakijoje padės plėtoti daugiausia žemyninį mišrųjį vežimą, nes dabartiniuose terminaluose kraunami tik ISO konteineriai. ZCHFP SR teigimu, iš Slovakijos geležinkeliu gabenta labai nedaug nuimamųjų kėbulų ir puspriekabių, nes dabartinių operatorių jie nedomina ir šiuo metu nėra jokių reguliarių Slovakijos jungčių su kokiu nors įvairiarūšiu mazgu Vakarų Europoje. |
| --- | --- |

(43)

ZCHFP SR daro išvadą, kad viešieji terminalai Slovakijoje padės plėtoti daugiausia žemyninį mišrųjį vežimą, nes dabartiniuose terminaluose kraunami tik ISO konteineriai. ZCHFP SR teigimu, iš Slovakijos geležinkeliu gabenta labai nedaug nuimamųjų kėbulų ir puspriekabių, nes dabartinių operatorių jie nedomina ir šiuo metu nėra jokių reguliarių Slovakijos jungčių su kokiu nors įvairiarūšiu mazgu Vakarų Europoje.

4.2.   BOHEMIAKOMBI

| (44) | Bohemialkombi yra Slovakijoje veikianti mišriojo vežimo veiklos vykdytoja, daugiausia besinaudojanti įmonių privažiuojamaisiais geležinkelio keliais. Bohemiakombi teigimu, žemyninėmis linijomis Europoje dažniausiai naudojasi mažieji ir vidutiniai vežėjai kelių transportu ir ekspeditoriai. Jie siūlo vežimą nuo durų iki durų ir, kad galėtų naudotis mišriojo vežimo paslaugomis, jiems reikia neutralių terminalų ir mišriojo vežimo veiklos vykdytojų paslaugų. Šios MVĮ negali investuoti į savo pačių terminalus, todėl joms reikalinga viešoji perkrovimo infrastruktūra. Nesant tokios infrastruktūros, šios įmonės naudojasi tik kelių transportu. |
| --- | --- |

(44)

Bohemialkombi yra Slovakijoje veikianti mišriojo vežimo veiklos vykdytoja, daugiausia besinaudojanti įmonių privažiuojamaisiais geležinkelio keliais. Bohemiakombi teigimu, žemyninėmis linijomis Europoje dažniausiai naudojasi mažieji ir vidutiniai vežėjai kelių transportu ir ekspeditoriai. Jie siūlo vežimą nuo durų iki durų ir, kad galėtų naudotis mišriojo vežimo paslaugomis, jiems reikia neutralių terminalų ir mišriojo vežimo veiklos vykdytojų paslaugų. Šios MVĮ negali investuoti į savo pačių terminalus, todėl joms reikalinga viešoji perkrovimo infrastruktūra. Nesant tokios infrastruktūros, šios įmonės naudojasi tik kelių transportu.

| (45) | Bohemiakombi tvirtina, kad privatūs terminalai žemyniniam vežimui gali būti naudojami labai ribotai, nes terminalų operatoriai taip pat siūlo vežimą nuo durų iki durų, taigi tiesiogiai konkuruoja su vežėjais kelių transportu. Taigi privačių terminalų naudojimas susijęs su rizika, kad vežamas siuntas, iš kelių transporto perkeltas į geležinkelių transportą, gali perimti privataus terminalo operatorius, turintis prieigą prie visos informacijos apie siuntas ir siūlantis konkuruojančias paslaugas. |
| --- | --- |

(45)

Bohemiakombi tvirtina, kad privatūs terminalai žemyniniam vežimui gali būti naudojami labai ribotai, nes terminalų operatoriai taip pat siūlo vežimą nuo durų iki durų, taigi tiesiogiai konkuruoja su vežėjais kelių transportu. Taigi privačių terminalų naudojimas susijęs su rizika, kad vežamas siuntas, iš kelių transporto perkeltas į geležinkelių transportą, gali perimti privataus terminalo operatorius, turintis prieigą prie visos informacijos apie siuntas ir siūlantis konkuruojančias paslaugas.

| (46) | Bohemiakombi pažymi, kad įprastas perkrovimo iš vienos rūšies transporto priemonės į kitos rūšies transporto priemonę mokestis Slovakijoje sudaro 45–50 EUR už vieną perkrautą vienetą, t. y. yra dvigubai didesnis, palyginti su viešųjų terminalų kaina kitose ES šalyse. Bohemiakombi teigimu, tai kliudo pereiti nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto. Bohemiakombi mano, kad už viešąsias lėšas pastatyti viešieji įvairiarūšiai terminalai teiks pigesnes paslaugas, taigi sumažins šią kliūtį perėjimui prie geležinkelių transporto. |
| --- | --- |

(46)

Bohemiakombi pažymi, kad įprastas perkrovimo iš vienos rūšies transporto priemonės į kitos rūšies transporto priemonę mokestis Slovakijoje sudaro 45–50 EUR už vieną perkrautą vienetą, t. y. yra dvigubai didesnis, palyginti su viešųjų terminalų kaina kitose ES šalyse. Bohemiakombi teigimu, tai kliudo pereiti nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto. Bohemiakombi mano, kad už viešąsias lėšas pastatyti viešieji įvairiarūšiai terminalai teiks pigesnes paslaugas, taigi sumažins šią kliūtį perėjimui prie geležinkelių transporto.

| (47) | Bohemiakombi daro išvadą, kad suteikus šią valstybės pagalbą sustiprės konkurencija įvairiarūšių terminalų paslaugų sektoriuje. |
| --- | --- |

(47)

Bohemiakombi daro išvadą, kad suteikus šią valstybės pagalbą sustiprės konkurencija įvairiarūšių terminalų paslaugų sektoriuje.

4.3.   KOMBIVERKEHR

| (48) | Kombiverkehr teigia į Slovakiją gabenanti labai nedaug žemyninio transporto vienetų – mažiau nei 1 000 per metus. Kombiverkehr įrodinėja, kad tai daugiausia lemia didelės perkrovimo kainos, kurios viršija 45 EUR už vienetą, iš sunkvežimio perkeltą į traukinį ar atvirkščiai, ir yra maždaug dukart didesnės, palyginti su kainomis valstybės lėšomis bendrai finansuojamuose Vokietijos terminaluose. Šiuo metu daugiausia gabenami chemijos pramonės transporto vienetai, nes šiam sektoriui vežimas kelių transportu atsieina brangiau ir yra susijęs su didesne rizika aplinkai. Be to, chemijos pramonės transporto vienetus dažnai galima krauti iš viršaus naudojant tokį pat griebtuvą, kuris naudojamas mišriajam vežimui, kai, be kita ko, vežama ir jūrų transportu. |
| --- | --- |

(48)

Kombiverkehr teigia į Slovakiją gabenanti labai nedaug žemyninio transporto vienetų – mažiau nei 1 000 per metus. Kombiverkehr įrodinėja, kad tai daugiausia lemia didelės perkrovimo kainos, kurios viršija 45 EUR už vienetą, iš sunkvežimio perkeltą į traukinį ar atvirkščiai, ir yra maždaug dukart didesnės, palyginti su kainomis valstybės lėšomis bendrai finansuojamuose Vokietijos terminaluose. Šiuo metu daugiausia gabenami chemijos pramonės transporto vienetai, nes šiam sektoriui vežimas kelių transportu atsieina brangiau ir yra susijęs su didesne rizika aplinkai. Be to, chemijos pramonės transporto vienetus dažnai galima krauti iš viršaus naudojant tokį pat griebtuvą, kuris naudojamas mišriajam vežimui, kai, be kita ko, vežama ir jūrų transportu.

| (49) | Kombiverkehr teigimu, didžioji dalis Slovakijoje vežamų tarptautinių krovinių yra bendrieji kroviniai, kaip antai pakuoti produktai, automobilių pramonės produktai, mašinos ir vartojimo prekės, gabenamos puspriekabėse ir iš dalies – nuimamuosiuose kėbuluose. Tačiau Slovakijos terminaluose nėra būtinos įrangos tokiems vienetams perkrauti. |
| --- | --- |

(49)

Kombiverkehr teigimu, didžioji dalis Slovakijoje vežamų tarptautinių krovinių yra bendrieji kroviniai, kaip antai pakuoti produktai, automobilių pramonės produktai, mašinos ir vartojimo prekės, gabenamos puspriekabėse ir iš dalies – nuimamuosiuose kėbuluose. Tačiau Slovakijos terminaluose nėra būtinos įrangos tokiems vienetams perkrauti.

| (50) | Kombiverkehr teigimu, tvaraus žemyninio mišriojo vežimo plėtrai reikalinga:






  a) | terminalai, kurių techninės specifikacijos būtų tokios:






  — | 700 m naudoti tinkamų bėgių, |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Kombiverkehr teigimu, tvaraus žemyninio mišriojo vežimo plėtrai reikalinga:

a)

terminalai, kurių techninės specifikacijos būtų tokios:

—

700 m naudoti tinkamų bėgių,

| — | tiesioginė geležinkelio jungtis su pagrindiniu geležinkelio koridoriumi, |
| --- | --- |

—

tiesioginė geležinkelio jungtis su pagrindiniu geležinkelio koridoriumi,

| — | griebtuvai ir kelių bei geležinkelių transportui pritaikytos gembės, |
| --- | --- |

—

griebtuvai ir kelių bei geležinkelių transportui pritaikytos gembės,

| — | pakankamas saugojimo plotas atsižvelgiant į tai, kad vienetų negalima krauti vieno ant kito, |
| --- | --- |

—

pakankamas saugojimo plotas atsižvelgiant į tai, kad vienetų negalima krauti vieno ant kito,

| — | pakankamai stovėjimo kelių traukiniams terminale ar netoli jo; |
| --- | --- |

—

pakankamai stovėjimo kelių traukiniams terminale ar netoli jo;

| b) | perkrovimo mokesčiai, kurie galėtų konkuruoti su kelių transportu, – iki 20–25 EUR už kiekvieną perkrovimą iš kelių į geležinkelių transportą; |
| --- | --- |

b)

perkrovimo mokesčiai, kurie galėtų konkuruoti su kelių transportu, – iki 20–25 EUR už kiekvieną perkrovimą iš kelių į geležinkelių transportą;

| c) | nepriklausomi terminalų valdytojai, galintys užtikrinti nediskriminuojančią prieigą. Nors trečiosios šalys gali naudotis dabartiniais terminalais, Kombiverkehr pažymi, kad sąlygos trečiosioms šalims yra rizikingos. Pirma, terminalų operatoriai taip pat veža krovinius, taigi trečiųjų šalių mišriojo vežimo veiklos vykdytojams visad kyla pavojus, kad terminalo operatorius galėtų perimti jų klientus. Antra, terminalų operatoriams trečiosios šalys rūpi tik tol, kol jie terminale turi nepanaudoto pajėgumo. Kai tik jie turi pakankamai savo krovinių, jų interesas teikti paslaugas trečiosioms šalims dingsta. Galiausiai nereguliuojamas terminalo operatorius gali įvairiais būdais, pvz., nustatomomis kainomis, teikiamų paslaugų kokybe ar terminalo vietų paskirstymu, pasiekti, kad trečiosioms šalims naudotis jo terminalu būtų sudėtingiau arba ekonomiškai nenaudinga. |
| --- | --- |

c)

nepriklausomi terminalų valdytojai, galintys užtikrinti nediskriminuojančią prieigą. Nors trečiosios šalys gali naudotis dabartiniais terminalais, Kombiverkehr pažymi, kad sąlygos trečiosioms šalims yra rizikingos. Pirma, terminalų operatoriai taip pat veža krovinius, taigi trečiųjų šalių mišriojo vežimo veiklos vykdytojams visad kyla pavojus, kad terminalo operatorius galėtų perimti jų klientus. Antra, terminalų operatoriams trečiosios šalys rūpi tik tol, kol jie terminale turi nepanaudoto pajėgumo. Kai tik jie turi pakankamai savo krovinių, jų interesas teikti paslaugas trečiosioms šalims dingsta. Galiausiai nereguliuojamas terminalo operatorius gali įvairiais būdais, pvz., nustatomomis kainomis, teikiamų paslaugų kokybe ar terminalo vietų paskirstymu, pasiekti, kad trečiosioms šalims naudotis jo terminalu būtų sudėtingiau arba ekonomiškai nenaudinga.

| (51) | Norėdama pasiūlyti savo klientams naujų mišriojo vežimo prieigos punktų, Kombiverkehr patirtų didelių pradinių nuostolių, kuriuos būtų galima kompensuoti tik po vienų ar dvejų reguliaraus jų eksploatavimo metų. Taigi įmonė negali sau leisti siūlyti naujų paslaugų terminaluose, neturėdama ilgalaikių garantijų. |
| --- | --- |

(51)

Norėdama pasiūlyti savo klientams naujų mišriojo vežimo prieigos punktų, Kombiverkehr patirtų didelių pradinių nuostolių, kuriuos būtų galima kompensuoti tik po vienų ar dvejų reguliaraus jų eksploatavimo metų. Taigi įmonė negali sau leisti siūlyti naujų paslaugų terminaluose, neturėdama ilgalaikių garantijų.

| (52) | Taigi Kombiverkehr palaiko Slovakijos planą įrengti naują terminalą, kurį eksploatuotų nepriklausomos įmonės. Tačiau tuo pat metu įmonė mano, kad mišriojo vežimo veiklos vykdytojus terminalo veiklos plėtojimas domintų labiau, jei jie dalyvautų jį valdant. Kad terminalas veiktų neutraliai ir nieko nediskriminuodamas, Kombiverkehr rekomenduoja nustatyti tokias sąlygas:






  — | terminalo operatorius turėtų būti nepriklausoma įmonė, turinti nepriklausomą vadovybę, |
| --- | --- | --- |

(52)

Taigi Kombiverkehr palaiko Slovakijos planą įrengti naują terminalą, kurį eksploatuotų nepriklausomos įmonės. Tačiau tuo pat metu įmonė mano, kad mišriojo vežimo veiklos vykdytojus terminalo veiklos plėtojimas domintų labiau, jei jie dalyvautų jį valdant. Kad terminalas veiktų neutraliai ir nieko nediskriminuodamas, Kombiverkehr rekomenduoja nustatyti tokias sąlygas:

—

terminalo operatorius turėtų būti nepriklausoma įmonė, turinti nepriklausomą vadovybę,

| — | nė vienas mišriojo vežimo veiklos vykdytojas neturėtų nuosavybės teise valdyti daugiau kaip 50 % terminalą eksploatuojančios įmonės akcijų, |
| --- | --- |

—

nė vienas mišriojo vežimo veiklos vykdytojas neturėtų nuosavybės teise valdyti daugiau kaip 50 % terminalą eksploatuojančios įmonės akcijų,

| — | terminalo operatoriui turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl, pvz., vietų paskirstymo ir sąlygų, |
| --- | --- |

—

terminalo operatoriui turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl, pvz., vietų paskirstymo ir sąlygų,

| — | terminalo operatorių turėtų kontroliuoti nepriklausoma priežiūros valdyba ir geležinkelių transporto reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

—

terminalo operatorių turėtų kontroliuoti nepriklausoma priežiūros valdyba ir geležinkelių transporto reguliavimo institucija.

| (53) | Kombiverkehr teigimu, prekių vežimo srityje perėjimo nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto potencialas yra milžiniškas, visų pirma maršrutuose į Vokietiją (Reino–Ruro regionas ir Hamburgas/Hanoveris), taip pat į Nyderlandus ir Belgiją. Eismas šiuose maršrutuose šiuo metu sudaro apie 1 000 sunkvežimių per savaitę. |
| --- | --- |

(53)

Kombiverkehr teigimu, prekių vežimo srityje perėjimo nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto potencialas yra milžiniškas, visų pirma maršrutuose į Vokietiją (Reino–Ruro regionas ir Hamburgas/Hanoveris), taip pat į Nyderlandus ir Belgiją. Eismas šiuose maršrutuose šiuo metu sudaro apie 1 000 sunkvežimių per savaitę.

| (54) | Kombiverkehr tvirtina, kad ją domina tik žemyninis prekių vežimas, kuris šiuo metu vykdomas kelių transportu. Taigi, naudodamasi naujuoju terminalu, perkrovimo ir krovinių kiekių esamuose Slovakijos terminaluose, kuriuose mišrusis vežimas jau aptarnaujamas, ji nesumažintų. |
| --- | --- |

(54)

Kombiverkehr tvirtina, kad ją domina tik žemyninis prekių vežimas, kuris šiuo metu vykdomas kelių transportu. Taigi, naudodamasi naujuoju terminalu, perkrovimo ir krovinių kiekių esamuose Slovakijos terminaluose, kuriuose mišrusis vežimas jau aptarnaujamas, ji nesumažintų.

4.4.   DHL

| (55) | DHL tvirtina, kad dabartiniai įvairiarūšiai terminalai Slovakijoje neteikia viešųjų paslaugų ir neužtikrina galimybių nevaržomai naudotis perkrovimo iš viešosios kelių infrastruktūros į geležinkelių infrastruktūrą ir atvirkščiai paslaugomis. DHL remia Slovakijos institucijų pastangas liberalizuoti mišrųjį vežimą statant keturis naujus įvairiarūšius geležinkelių ir kelių transportui pritaikytus terminalus. |
| --- | --- |

(55)

DHL tvirtina, kad dabartiniai įvairiarūšiai terminalai Slovakijoje neteikia viešųjų paslaugų ir neužtikrina galimybių nevaržomai naudotis perkrovimo iš viešosios kelių infrastruktūros į geležinkelių infrastruktūrą ir atvirkščiai paslaugomis. DHL remia Slovakijos institucijų pastangas liberalizuoti mišrųjį vežimą statant keturis naujus įvairiarūšius geležinkelių ir kelių transportui pritaikytus terminalus.

4.5.   METRANS

| (56) | Metrans įrodinėja, kad argumentai, kuriuos pasitelkia Slovakija valstybės pagalbai terminalų statybai pateisinti, yra nepagrįsti, neteisingi arba šiaip netinkami. Apibendrinant pažymėtina, kad įmonė teikia tokius argumentus prieš priemonę, apie kurią buvo pranešta iš pradžių: |
| --- | --- |

(56)

Metrans įrodinėja, kad argumentai, kuriuos pasitelkia Slovakija valstybės pagalbai terminalų statybai pateisinti, yra nepagrįsti, neteisingi arba šiaip netinkami. Apibendrinant pažymėtina, kad įmonė teikia tokius argumentus prieš priemonę, apie kurią buvo pranešta iš pradžių:

Esamų terminalų neutralumas

| (57) | Metrans teigimu, Slovakijos teiginys, kad dabartiniai terminalų operatoriai neteikia reikalingų neutralių paslaugų, nėra teisingas ir Slovakija iki šiol nepateikė jokių šio teiginio įrodymų. Metrans savo terminalus eksploatuoja paisydama neutralumo ir savo paslaugas teikia ir nepriklausomiems vežėjams. Metrans leidžia atlikti operacijas naudojant kitus sąstatus. Pavyzdžiui, Košicėje Metrans eksploatuojamame Interport terminale įmonė išimtinai teikia su terminalu susijusias paslaugas, o visu vežimu rūpinasi kitos šalys. Kiek žinoma Metrans, tas pats taikoma ir kitiems viešai prieinamiems terminalams. Slovakija niekada neteikė Metrans jokių oficialių ar neoficialių skundų dėl kokios nors tariamos neutralumo stokos ir nė viena konkurencijos institucija nebuvo pradėjusi jokių tyrimų ar kitaip kreipusis į Metrans šiuo klausimu. Be to, Metrans teigimu, Slovakija negali trukdyti viešųjų terminalų operatoriams imtis ir vežimo veiklos, o tai reikštų, kad neliktų jų tariamo neutralumo. Galiausiai Metrans įrodinėja, kad paslaugų „viskas viename“ teikimas padeda didinti techninį veiksmingumą ir mažinti kainas (visas vežimo ir krovimo procesas kontroliuojamas kompiuteriu ir užtikrinama geresnė paslaugų kokybė), o tai kartu su paslaugų kokybe suteikia terminalams galimybę veiksmingiau konkuruoti su kelių transportu. Kalbėdama apie tai, ar esami įvairiarūšių terminalų operatoriai Slovakijoje siūlo įvairiarūšių terminalų paslaugas nepriklausomiems mišriojo vežimo veiklos vykdytojams ir kaip šios paslaugos yra viešai reklamuojamos, Metrans atkreipė dėmesį į savo interneto svetainės skiltį, kurioje siūlomos sandėliavimo paslaugos, ir pateikė nepriklausomų transporto įmonių, vežėjų, laivybos įmonių ir išperkamosios nuomos įmonių, kurios naudojosi jos paslaugomis, sąrašą. Metrans taip pat mini keturias jos terminalu besinaudojančias įmones, kurios siūlo įvairiarūšio vežimo paslaugas. |
| --- | --- |

(57)

Metrans teigimu, Slovakijos teiginys, kad dabartiniai terminalų operatoriai neteikia reikalingų neutralių paslaugų, nėra teisingas ir Slovakija iki šiol nepateikė jokių šio teiginio įrodymų. Metrans savo terminalus eksploatuoja paisydama neutralumo ir savo paslaugas teikia ir nepriklausomiems vežėjams. Metrans leidžia atlikti operacijas naudojant kitus sąstatus. Pavyzdžiui, Košicėje Metrans eksploatuojamame Interport terminale įmonė išimtinai teikia su terminalu susijusias paslaugas, o visu vežimu rūpinasi kitos šalys. Kiek žinoma Metrans, tas pats taikoma ir kitiems viešai prieinamiems terminalams. Slovakija niekada neteikė Metrans jokių oficialių ar neoficialių skundų dėl kokios nors tariamos neutralumo stokos ir nė viena konkurencijos institucija nebuvo pradėjusi jokių tyrimų ar kitaip kreipusis į Metrans šiuo klausimu. Be to, Metrans teigimu, Slovakija negali trukdyti viešųjų terminalų operatoriams imtis ir vežimo veiklos, o tai reikštų, kad neliktų jų tariamo neutralumo. Galiausiai Metrans įrodinėja, kad paslaugų „viskas viename“ teikimas padeda didinti techninį veiksmingumą ir mažinti kainas (visas vežimo ir krovimo procesas kontroliuojamas kompiuteriu ir užtikrinama geresnė paslaugų kokybė), o tai kartu su paslaugų kokybe suteikia terminalams galimybę veiksmingiau konkuruoti su kelių transportu. Kalbėdama apie tai, ar esami įvairiarūšių terminalų operatoriai Slovakijoje siūlo įvairiarūšių terminalų paslaugas nepriklausomiems mišriojo vežimo veiklos vykdytojams ir kaip šios paslaugos yra viešai reklamuojamos, Metrans atkreipė dėmesį į savo interneto svetainės skiltį, kurioje siūlomos sandėliavimo paslaugos, ir pateikė nepriklausomų transporto įmonių, vežėjų, laivybos įmonių ir išperkamosios nuomos įmonių, kurios naudojosi jos paslaugomis, sąrašą. Metrans taip pat mini keturias jos terminalu besinaudojančias įmones, kurios siūlo įvairiarūšio vežimo paslaugas.

Žemyninis vežimas

| (58) | Metrans teigimu, neteisinga sakyti, kad esami terminalai neteikia su žemyniniu vežimu susijusių paslaugų. Metrans tvirtina, kad iš 127 sąstatų, kuriuos įmonė krauna per savaitę, dvylika yra siunčiami į Duisburgą, o dar dvylika – į Roterdamą, ir šie sąstatai išimtinai skirti žemyniniam vežimui. Be to, 10 % visų kraunamų sąstatų patenka į žemyninio vežimo kategoriją. Maždaug 50 % kiekių, kraunamų įmonės Košicės Haniskos terminale, yra skirti žemyniniam vežimui. Savo terminaluose Metrans turi visiems žemyniniams vienetams krauti reikalingą įrangą, kaip antai griebtuvinius krautuvus ar nuimamus kelių ir geležinkelių transportui pritaikytus griebtuvus, skirtus žemyniniams vienetams, kaip antai keičiamiesiems nuimamiesiems kėbulams ir puspriekabių kėbulams, krauti ir prireikus gali pastatyti RO-LA rampas. Tačiau Metrans pažymi, kad tokios paslaugos nėra paklausios. Metrans įrodinėja, kad naudoti nuimamuosius kėbulus, puspriekabes ar sunkvežimius yra neveiksminga, palyginti su mišriajam vežimui specialiai suprojektuotais 45 pėdų (13,7 metro) pločio ISO padėklų tipo konteineriais, nes vežimo sąnaudos, susijusios su šiais konteineriais, yra 30 % mažesnės nei sunkvežimių priekabų vežimo sąnaudos. Be to, maždaug 25 % įmonės apyvartos gaunama iš paslaugų, susijusių su žemyniniu vežimu. Atitinkama rinka neapsiriboja Slovakijos teritorija, o kaimyninių šalių terminalai, teikiantys paslaugas, susijusias su žemyniniu vežimu, užtikrina veiksmingą konkurenciją. Metrans tvirtina, kad viešieji terminalai nebus pritaikyti žemyniniam vežimui. |
| --- | --- |

(58)

Metrans teigimu, neteisinga sakyti, kad esami terminalai neteikia su žemyniniu vežimu susijusių paslaugų. Metrans tvirtina, kad iš 127 sąstatų, kuriuos įmonė krauna per savaitę, dvylika yra siunčiami į Duisburgą, o dar dvylika – į Roterdamą, ir šie sąstatai išimtinai skirti žemyniniam vežimui. Be to, 10 % visų kraunamų sąstatų patenka į žemyninio vežimo kategoriją. Maždaug 50 % kiekių, kraunamų įmonės Košicės Haniskos terminale, yra skirti žemyniniam vežimui. Savo terminaluose Metrans turi visiems žemyniniams vienetams krauti reikalingą įrangą, kaip antai griebtuvinius krautuvus ar nuimamus kelių ir geležinkelių transportui pritaikytus griebtuvus, skirtus žemyniniams vienetams, kaip antai keičiamiesiems nuimamiesiems kėbulams ir puspriekabių kėbulams, krauti ir prireikus gali pastatyti RO-LA rampas. Tačiau Metrans pažymi, kad tokios paslaugos nėra paklausios. Metrans įrodinėja, kad naudoti nuimamuosius kėbulus, puspriekabes ar sunkvežimius yra neveiksminga, palyginti su mišriajam vežimui specialiai suprojektuotais 45 pėdų (13,7 metro) pločio ISO padėklų tipo konteineriais, nes vežimo sąnaudos, susijusios su šiais konteineriais, yra 30 % mažesnės nei sunkvežimių priekabų vežimo sąnaudos. Be to, maždaug 25 % įmonės apyvartos gaunama iš paslaugų, susijusių su žemyniniu vežimu. Atitinkama rinka neapsiriboja Slovakijos teritorija, o kaimyninių šalių terminalai, teikiantys paslaugas, susijusias su žemyniniu vežimu, užtikrina veiksmingą konkurenciją. Metrans tvirtina, kad viešieji terminalai nebus pritaikyti žemyniniam vežimui.

Esamų terminalų atitiktis AGTC susitarimui

| (59) | Metrans teigimu, investicijos į terminalus, kurių parametrai atitinka AGTC susitarimą (750 metrų ilgio terminalo bėgiai), yra komerciškai neveiksmingos ir yra negrįžtamosios sąnaudos. Geležinkelių infrastruktūra Slovakijoje ir kaimyninėse šalyse (kaip antai Čekijoje ir Vengrijoje) neleidžia eksploatuoti ilgesnių nei maždaug 550 metrų sąstatų. Per kitus 5–7 metus ši padėtis vargu ar pasikeistų, tačiau keletas terminalų, įskaitant abu Metrans terminalus, turi galimybę per 1–2 metus pailginti savo terminalų bėgių kelią iki 750 metrų, taigi imtis veiksmų, kai tik geležinkelių infrastruktūros pajėgumas būtų pritaikytas naudoti tokius sąstatus. |
| --- | --- |

(59)

Metrans teigimu, investicijos į terminalus, kurių parametrai atitinka AGTC susitarimą (750 metrų ilgio terminalo bėgiai), yra komerciškai neveiksmingos ir yra negrįžtamosios sąnaudos. Geležinkelių infrastruktūra Slovakijoje ir kaimyninėse šalyse (kaip antai Čekijoje ir Vengrijoje) neleidžia eksploatuoti ilgesnių nei maždaug 550 metrų sąstatų. Per kitus 5–7 metus ši padėtis vargu ar pasikeistų, tačiau keletas terminalų, įskaitant abu Metrans terminalus, turi galimybę per 1–2 metus pailginti savo terminalų bėgių kelią iki 750 metrų, taigi imtis veiksmų, kai tik geležinkelių infrastruktūros pajėgumas būtų pritaikytas naudoti tokius sąstatus.

Pastatyti neutralius terminalus ir juos eksploatuoti galima be valstybės pagalbos

| (60) | Metrans tvirtina, jog ji pati yra geriausias įrodymas, kad įvairiarūšių terminalų rinka yra patraukli privatiems investuotojams ir kad šie terminalai gali būti komerciškai pagrįsti. Be savo plyno lauko investicijos į didžiausią Slovakijoje terminalą Dunaiska Stredoje, 2012 m. Metrans atidarė naują terminalą Košicėje. Įstatymų pokyčiai ir valstybės parama mišriajam vežimui bet kokioms tokioms investicijoms, kai jos jau atliktos, daro labai didelį poveikį. Slovakijos planai į terminalus investuoti valstybės pinigus (taip pat neveiksminga valstybės transporto politika) jau atgraso privačius investuotojus nuo tolesnių investicijų į esamų terminalų modernizavimą ar nuo tolesnių plyno lauko investicijų. |
| --- | --- |

(60)

Metrans tvirtina, jog ji pati yra geriausias įrodymas, kad įvairiarūšių terminalų rinka yra patraukli privatiems investuotojams ir kad šie terminalai gali būti komerciškai pagrįsti. Be savo plyno lauko investicijos į didžiausią Slovakijoje terminalą Dunaiska Stredoje, 2012 m. Metrans atidarė naują terminalą Košicėje. Įstatymų pokyčiai ir valstybės parama mišriajam vežimui bet kokioms tokioms investicijoms, kai jos jau atliktos, daro labai didelį poveikį. Slovakijos planai į terminalus investuoti valstybės pinigus (taip pat neveiksminga valstybės transporto politika) jau atgraso privačius investuotojus nuo tolesnių investicijų į esamų terminalų modernizavimą ar nuo tolesnių plyno lauko investicijų.

Priemonė, apie kurią iš pradžių pranešta, iškraipo konkurenciją

| (61) | Metrans teigimu, viešųjų terminalų operatoriai įgis didelį konkurencinį pranašumą, nes gaus subsidiją 85 % visų kapitalo išlaidų. Slovakija iš esmės negali trukdyti operatoriams siūlyti dempingo kainų (bet kokia koncesijos sutartyje nustatyta kaina tam tikru momentu galėtų būti užginčyta kaip neteisėtas esminis apribojimas). Metrans nesutinka su Slovakijos argumentu, kad viešieji terminalai taikys į esamų terminalų panašias kainas. Vidaus rinkai (kuri neapsiriboja Slovakijos teritorija) bus padaryta didelė žala; pavyzdžiui, didžiosios Bratislavos teritorijai, kurią taip pat aptarnauja du Vienos terminalai. Metrans pateikė Komisijai mokesčius, kuriuos ji, gavusi prašymą, siūlo visiems suinteresuotiems klientams. Pagal šį tarifų sąrašą mokesčiai, įmonės imami už vieną operaciją su bet kokios rūšies vienetu, yra gerokai mažesni, negu numatoma pagal priemonę. Galiausiai Košicėje planuojamas terminalas būtų vos už vieno kilometro nuo naujojo Metrans terminalo. Netoli Bratislavos, kur planuojama statyti kitą naują terminalą, jau du terminalai veikia Vienoje, du terminalai – Budapešte ir vienas – Dunaiska Stredoje. |
| --- | --- |

(61)

Metrans teigimu, viešųjų terminalų operatoriai įgis didelį konkurencinį pranašumą, nes gaus subsidiją 85 % visų kapitalo išlaidų. Slovakija iš esmės negali trukdyti operatoriams siūlyti dempingo kainų (bet kokia koncesijos sutartyje nustatyta kaina tam tikru momentu galėtų būti užginčyta kaip neteisėtas esminis apribojimas). Metrans nesutinka su Slovakijos argumentu, kad viešieji terminalai taikys į esamų terminalų panašias kainas. Vidaus rinkai (kuri neapsiriboja Slovakijos teritorija) bus padaryta didelė žala; pavyzdžiui, didžiosios Bratislavos teritorijai, kurią taip pat aptarnauja du Vienos terminalai. Metrans pateikė Komisijai mokesčius, kuriuos ji, gavusi prašymą, siūlo visiems suinteresuotiems klientams. Pagal šį tarifų sąrašą mokesčiai, įmonės imami už vieną operaciją su bet kokios rūšies vienetu, yra gerokai mažesni, negu numatoma pagal priemonę. Galiausiai Košicėje planuojamas terminalas būtų vos už vieno kilometro nuo naujojo Metrans terminalo. Netoli Bratislavos, kur planuojama statyti kitą naują terminalą, jau du terminalai veikia Vienoje, du terminalai – Budapešte ir vienas – Dunaiska Stredoje.

Naujų viešųjų terminalų statyba nepritrauks mišriajam vežimui naujų krovinių iš kelių transporto

| (62) | Kaip teigia Metrans, terminalo paslaugos (krovimas, perkrovimas ir t. t.) sudaro tik maždaug 2 % visų mišriojo vežimo sąnaudų. Naudojimosi geležinkelio infrastruktūra mokesčiai sudaro maždaug 40–50 % visų vežimo sąnaudų. Taigi naujieji terminalai pritraukia tik tuos klientus, kurie jau naudojasi mišriojo vežimo paslaugomis. Padidinti vežimo kiekius gali padėti tik veiksminga valstybės parama mišriajam vežimui. |
| --- | --- |

(62)

Kaip teigia Metrans, terminalo paslaugos (krovimas, perkrovimas ir t. t.) sudaro tik maždaug 2 % visų mišriojo vežimo sąnaudų. Naudojimosi geležinkelio infrastruktūra mokesčiai sudaro maždaug 40–50 % visų vežimo sąnaudų. Taigi naujieji terminalai pritraukia tik tuos klientus, kurie jau naudojasi mišriojo vežimo paslaugomis. Padidinti vežimo kiekius gali padėti tik veiksminga valstybės parama mišriajam vežimui.

Išorinių sąnaudų taupymas

| (63) | Sutaupyti išorinių sąnaudų, kaip tvirtina Slovakija, galima tik pritraukus papildomų krovinių iš kelių transporto į geležinkelių transportą ir net ir tuo atveju, ne vien statant viešuosius terminalus. Metrans įrodinėja, kad dėl terminalų statybos mišriojo vežimo kiekiai labai nepadidės, taigi sutaupyti išorinių sąnaudų nepavyks. |
| --- | --- |

(63)

Sutaupyti išorinių sąnaudų, kaip tvirtina Slovakija, galima tik pritraukus papildomų krovinių iš kelių transporto į geležinkelių transportą ir net ir tuo atveju, ne vien statant viešuosius terminalus. Metrans įrodinėja, kad dėl terminalų statybos mišriojo vežimo kiekiai labai nepadidės, taigi sutaupyti išorinių sąnaudų nepavyks.

Esamų pajėgumų pakanka ir rinka gali patenkinti padidėjusią paklausą

| (64) | Metrans teigimu, esami terminalai šiuo metu išnaudoja tik maždaug 50 % savo faktinio pajėgumo. Be to, bendri Slovakijoje gabentų prekių kiekiai pastaraisiais metais nuosekliai mažėjo. Metrans šį teiginį paremia prekių vežimo Slovakijoje statistiniais duomenimis, iš kurių matyti, kad 2009 m. vežta 203 mln. tonų, 2010 m. – 191 mln. tonų, o 2011 m. – 179 mln. tonų. Taigi ekonominės prognozės, kurias paminėjo Slovakija savo teiginiui paremti, yra neteisingos ir pasenusios. NET jei esamų perteklinių pajėgumų nepakaktų padidėjusiai mišriojo vežimo paklausai patenkinti, ji trumpuoju arba vidutiniu laikotarpiu galėtų būti gana nedidelėmis sąnaudomis patenkinta arba modernizuojant ir didinant esamus pajėgumus, arba privatiems investuotojams įrengiant naujus pajėgumus. Metrans teigia, kad 2010 m. bendras visų esamų įvairiarūšių terminalų pajėgumas Slovakijoje sudarė 1,9 mln. tonų. Planuojamas naujųjų viešųjų terminalų pajėgumas sudaro 1,8 mln. tonų per metus, o tai sudaro beveik 100 % rinkos. |
| --- | --- |

(64)

Metrans teigimu, esami terminalai šiuo metu išnaudoja tik maždaug 50 % savo faktinio pajėgumo. Be to, bendri Slovakijoje gabentų prekių kiekiai pastaraisiais metais nuosekliai mažėjo. Metrans šį teiginį paremia prekių vežimo Slovakijoje statistiniais duomenimis, iš kurių matyti, kad 2009 m. vežta 203 mln. tonų, 2010 m. – 191 mln. tonų, o 2011 m. – 179 mln. tonų. Taigi ekonominės prognozės, kurias paminėjo Slovakija savo teiginiui paremti, yra neteisingos ir pasenusios. NET jei esamų perteklinių pajėgumų nepakaktų padidėjusiai mišriojo vežimo paklausai patenkinti, ji trumpuoju arba vidutiniu laikotarpiu galėtų būti gana nedidelėmis sąnaudomis patenkinta arba modernizuojant ir didinant esamus pajėgumus, arba privatiems investuotojams įrengiant naujus pajėgumus. Metrans teigia, kad 2010 m. bendras visų esamų įvairiarūšių terminalų pajėgumas Slovakijoje sudarė 1,9 mln. tonų. Planuojamas naujųjų viešųjų terminalų pajėgumas sudaro 1,8 mln. tonų per metus, o tai sudaro beveik 100 % rinkos.

| (65) | Metrans daro išvadą, kad dabartinėmis ekonomikos ir rinkos sąlygomis (esamas pajėgumų perteklius, nuosekliai mažėjantys vežamų prekių kiekiai, nestabili transporto politika) keturių viešųjų terminalų projektai nebūtų gyvybingi. Jeigu jie būtų pastatyti, pajėgumų perteklius dar padidėtų, o tai tik iškraipytų konkurenciją ir išstumtų iš rinkos privačius operatorius, kuriems reikia veikti tokiu mastu, kad jie galėtų padengti ne tik savo kintamąsias, bet ir nustatytąsias išlaidas. |
| --- | --- |

(65)

Metrans daro išvadą, kad dabartinėmis ekonomikos ir rinkos sąlygomis (esamas pajėgumų perteklius, nuosekliai mažėjantys vežamų prekių kiekiai, nestabili transporto politika) keturių viešųjų terminalų projektai nebūtų gyvybingi. Jeigu jie būtų pastatyti, pajėgumų perteklius dar padidėtų, o tai tik iškraipytų konkurenciją ir išstumtų iš rinkos privačius operatorius, kuriems reikia veikti tokiu mastu, kad jie galėtų padengti ne tik savo kintamąsias, bet ir nustatytąsias išlaidas.

4.6.   WIENCONT

| (66) | WienCont yra didelio trijų rūšių transportui pritaikyto Vienos terminalo savininkė ir operatorė. Įmonė įrodinėja, kad valstybės pagalba keturių viešųjų įvairiarūšių terminalų statybai Slovakijoje nėra būtina įvairiarūšiam vežimui Slovakijoje plėtoti, o jos konkurenciją iškreipiantis poveikis nebus nereikšmingas. WienCont įrodinėja, kad 135,5 mln. EUR pagalba ir 85 %/100 % pagalbos intensyvumas yra visiškai nebūtinas, nes WienCont nuo 2006 m. savo terminalą eksploatavo ir jį plėtė iš Vienos miesto gavusi 11,6 mln. EUR veiklos ir investicinių subsidijų, o šios pagalbos intensyvumas sudarė 31 %. |
| --- | --- |

(66)

WienCont yra didelio trijų rūšių transportui pritaikyto Vienos terminalo savininkė ir operatorė. Įmonė įrodinėja, kad valstybės pagalba keturių viešųjų įvairiarūšių terminalų statybai Slovakijoje nėra būtina įvairiarūšiam vežimui Slovakijoje plėtoti, o jos konkurenciją iškreipiantis poveikis nebus nereikšmingas. WienCont įrodinėja, kad 135,5 mln. EUR pagalba ir 85 %/100 % pagalbos intensyvumas yra visiškai nebūtinas, nes WienCont nuo 2006 m. savo terminalą eksploatavo ir jį plėtė iš Vienos miesto gavusi 11,6 mln. EUR veiklos ir investicinių subsidijų, o šios pagalbos intensyvumas sudarė 31 %.

| (67) | WienCont taip pat reiškia abejones dėl Slovakijos pateiktos įvairiarūšio vežimo augimo prognozės ir atkreipia dėmesį į statistinius duomenis, iš kurių matyti, kad pramonės gamybos augimas Slovakijoje 2010–2012 m. sudarė tik 13 %. Įmonė taip pat mini naujesnes Snizek & Partner prognozes (2011 m.), pagal kurias tariama, kad nelydimasis prekių vežimas padidės nuo 300 000 įvairiarūšio transporto vienetų 2008 m. iki 440 000 vienetų 2030 m. Pagal šias prognozes WienCont terminalų pajėgumų galėtų pakakti visai rinkai. Vis dėlto Austrijos institucijos remia kito didelio Vienos–Inzersdorfo įvairiarūšio terminalo statybą, kuri ką tik buvo pradėta. |
| --- | --- |

(67)

WienCont taip pat reiškia abejones dėl Slovakijos pateiktos įvairiarūšio vežimo augimo prognozės ir atkreipia dėmesį į statistinius duomenis, iš kurių matyti, kad pramonės gamybos augimas Slovakijoje 2010–2012 m. sudarė tik 13 %. Įmonė taip pat mini naujesnes Snizek & Partner prognozes (2011 m.), pagal kurias tariama, kad nelydimasis prekių vežimas padidės nuo 300 000 įvairiarūšio transporto vienetų 2008 m. iki 440 000 vienetų 2030 m. Pagal šias prognozes WienCont terminalų pajėgumų galėtų pakakti visai rinkai. Vis dėlto Austrijos institucijos remia kito didelio Vienos–Inzersdorfo įvairiarūšio terminalo statybą, kuri ką tik buvo pradėta.

| (68) | WienCont tvirtina, kad antrojo terminalo regione statyba Bratislavoje susilpnintų Vienos, kaip centro, padėtį. Įmonė taip pat tvirtina, kad naujų terminalų statyba padėtų nuo kelių transporto pereiti prie geležinkelių transporto. |
| --- | --- |

(68)

WienCont tvirtina, kad antrojo terminalo regione statyba Bratislavoje susilpnintų Vienos, kaip centro, padėtį. Įmonė taip pat tvirtina, kad naujų terminalų statyba padėtų nuo kelių transporto pereiti prie geležinkelių transporto.

| (69) | 2011 ir 2012 m. WienCont pajėgumas sudarė 250 000 įvairiarūšio transporto vienetų. 2012 m. įmonė perkrovė 72 541 įvairiarūšio transporto vienetą, o 2011 m. – 71 369 įvairiarūšio transporto vienetus, iš jų 2012 m. 2 968 įvairiarūšio transporto vienetai ir 2011 m. 2 148 įvairiarūšio transporto vienetai vežti iš Slovakijos; į Slovakiją 2012 m. įvairiarūšio transporto vienetų nevežta, o 2011 m. jų vežta 59 vienetai. WienCont vieno konteinerio krovimo terminale mokesčiai panašūs į priemonėje vienam konteineriui terminale numatytus mokesčius, tačiau sandėlio naudojimo ir priekabos krovimo mokesčiai yra didesni. |
| --- | --- |

(69)

2011 ir 2012 m. WienCont pajėgumas sudarė 250 000 įvairiarūšio transporto vienetų. 2012 m. įmonė perkrovė 72 541 įvairiarūšio transporto vienetą, o 2011 m. – 71 369 įvairiarūšio transporto vienetus, iš jų 2012 m. 2 968 įvairiarūšio transporto vienetai ir 2011 m. 2 148 įvairiarūšio transporto vienetai vežti iš Slovakijos; į Slovakiją 2012 m. įvairiarūšio transporto vienetų nevežta, o 2011 m. jų vežta 59 vienetai. WienCont vieno konteinerio krovimo terminale mokesčiai panašūs į priemonėje vienam konteineriui terminale numatytus mokesčius, tačiau sandėlio naudojimo ir priekabos krovimo mokesčiai yra didesni.

5.   SLOVAKIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (70) | Slovakija pažymėjo, kad keturios iš šešių susidomėjimą parodžiusių šalių pritarė pagalbai viešųjų terminalų statybai. Slovakijos atsakymai į Metrans ir WienCont pastabas pateikiami toliau. |
| --- | --- |

(70)

Slovakija pažymėjo, kad keturios iš šešių susidomėjimą parodžiusių šalių pritarė pagalbai viešųjų terminalų statybai. Slovakijos atsakymai į Metrans ir WienCont pastabas pateikiami toliau.

5.1.   ATSAKYMAS Į METRANS PATEIKTAS PASTABAS

Esamų terminalų neutralumas

| (71) | Slovakija dar kartą pareiškia, kad Metrans nėra neutrali terminalo operatorė, nes ji pati vykdo vežimo veiklą. Slovakija atkreipia dėmesį į Bohemiakombi ir Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose minima galima Metrans interesų konflikto rizika, nes ši įmonė veikia ir kaip terminalo operatorė, ir kaip mišriojo vežimo bei vežimo nuo durų iki durų veiklos vykdytoja. Slovakija taip pat mini ES teisės reikalavimą, kad geležinkelių infrastruktūros operatorius negali konkuruoti su tą geležinkelio infrastruktūrą naudojančiomis transporto įmonėmis. Slovakija dar kartą pareiškia galinti užtikrinti operatoriaus, kurį ji pasirinks savo viešiesiems terminalams eksploatuoti, neutralumą. Dėl vežėjų, kurie naudojasi Metrans terminalais, Slovakija pažymi nežinanti, kad kuris nors iš jų naudotųsi reguliariu mišriojo vežimo maršrutu. |
| --- | --- |

(71)

Slovakija dar kartą pareiškia, kad Metrans nėra neutrali terminalo operatorė, nes ji pati vykdo vežimo veiklą. Slovakija atkreipia dėmesį į Bohemiakombi ir Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose minima galima Metrans interesų konflikto rizika, nes ši įmonė veikia ir kaip terminalo operatorė, ir kaip mišriojo vežimo bei vežimo nuo durų iki durų veiklos vykdytoja. Slovakija taip pat mini ES teisės reikalavimą, kad geležinkelių infrastruktūros operatorius negali konkuruoti su tą geležinkelio infrastruktūrą naudojančiomis transporto įmonėmis. Slovakija dar kartą pareiškia galinti užtikrinti operatoriaus, kurį ji pasirinks savo viešiesiems terminalams eksploatuoti, neutralumą. Dėl vežėjų, kurie naudojasi Metrans terminalais, Slovakija pažymi nežinanti, kad kuris nors iš jų naudotųsi reguliariu mišriojo vežimo maršrutu.

| (72) | Dėl paslaugų „viskas viename“ veiksmingumo Slovakija pažymi, kad tuo atveju, kai transporto įmonė valdo infrastruktūrą nuosavybės teise, ji užima monopolinę padėtį, todėl infrastruktūros savininkas neturėtų taip pat naudoti infrastruktūros kaip vežėjas. Šiuo atžvilgiu Slovakija atkreipia dėmesį į tai, kad Metrans rinkos dalis sudaro 55–60 %. |
| --- | --- |

(72)

Dėl paslaugų „viskas viename“ veiksmingumo Slovakija pažymi, kad tuo atveju, kai transporto įmonė valdo infrastruktūrą nuosavybės teise, ji užima monopolinę padėtį, todėl infrastruktūros savininkas neturėtų taip pat naudoti infrastruktūros kaip vežėjas. Šiuo atžvilgiu Slovakija atkreipia dėmesį į tai, kad Metrans rinkos dalis sudaro 55–60 %.

| (73) | Slovakija pažymi, kad Metrans interneto svetainėje, kurioje Metrans teigia reklamuojanti savo perkrovimo paslaugas, įvairiarūšio terminalo paslauga įvairiarūšio vežimo veiklos vykdytojams nesiūloma – ji siūloma tik laivybos ir išperkamosios nuomos įmonėms. |
| --- | --- |

(73)

Slovakija pažymi, kad Metrans interneto svetainėje, kurioje Metrans teigia reklamuojanti savo perkrovimo paslaugas, įvairiarūšio terminalo paslauga įvairiarūšio vežimo veiklos vykdytojams nesiūloma – ji siūloma tik laivybos ir išperkamosios nuomos įmonėms.

Žemyninis vežimas

| (74) | Slovakija tvirtina, jog nėra jokių statistinių duomenų, kurie patvirtintų Metrans teiginius dėl žemyninio vežimo. Slovakija nėra gavusi jokios informacijos, kuri rodytų, kad Metrans valdo žemyninio įvairiarūšio transporto vienetams krauti būtiną įrangą. Ji daro prielaidą, kad Metrans mano, jog žemyninis vežimas apima ir jūrų konteinerius, kurie buvo pakrauti ne Europoje, bet perkrauti viename iš vidaus terminalų. |
| --- | --- |

(74)

Slovakija tvirtina, jog nėra jokių statistinių duomenų, kurie patvirtintų Metrans teiginius dėl žemyninio vežimo. Slovakija nėra gavusi jokios informacijos, kuri rodytų, kad Metrans valdo žemyninio įvairiarūšio transporto vienetams krauti būtiną įrangą. Ji daro prielaidą, kad Metrans mano, jog žemyninis vežimas apima ir jūrų konteinerius, kurie buvo pakrauti ne Europoje, bet perkrauti viename iš vidaus terminalų.

| (75) | Slovakija įrodinėja, kad UIRR statistiniai duomenys (6) paneigia Metrans teiginį, jog rinkos puspriekabėms ir nuimamiesiems kėbulams nėra. |
| --- | --- |

(75)

Slovakija įrodinėja, kad UIRR statistiniai duomenys (6) paneigia Metrans teiginį, jog rinkos puspriekabėms ir nuimamiesiems kėbulams nėra.

| (76) | Slovakija taip pat paaiškina, kad planuojamų terminalų projektas ypač tinka žemyniniam vežimui. Perkrovimo įranga bus tinkama puspriekabėms ir nuimamiesiems kėbulams krauti. Erdvė po kranu bus specialiai suprojektuota taip, kad būtų galima krauti žemyninio įvairiarūšio transporto vienetus: tarp įvairiarūšio transporto vienetų bus paliekami tarpai, kurie yra būtini kraunant kelių ir geležinkelių transportui pritaikytomis gembėmis; taip pat bus įstrižai įrengtos puspriekabių stovėjimo aikštelės, į kurias jas bus įmanoma tiesiogiai atvežti (išvežti) vilkikais. Taigi, kitaip nei kituose daugiausia konteinerius kraunančiuose terminaluose, šių rūšių įvairiarūšio transporto vienetus bus įmanoma krauti vienu etapu. Dėl to žemyninio įvairiarūšio transporto vienetų perkrovimo kaina viešuosiuose terminaluose sumažės. |
| --- | --- |

(76)

Slovakija taip pat paaiškina, kad planuojamų terminalų projektas ypač tinka žemyniniam vežimui. Perkrovimo įranga bus tinkama puspriekabėms ir nuimamiesiems kėbulams krauti. Erdvė po kranu bus specialiai suprojektuota taip, kad būtų galima krauti žemyninio įvairiarūšio transporto vienetus: tarp įvairiarūšio transporto vienetų bus paliekami tarpai, kurie yra būtini kraunant kelių ir geležinkelių transportui pritaikytomis gembėmis; taip pat bus įstrižai įrengtos puspriekabių stovėjimo aikštelės, į kurias jas bus įmanoma tiesiogiai atvežti (išvežti) vilkikais. Taigi, kitaip nei kituose daugiausia konteinerius kraunančiuose terminaluose, šių rūšių įvairiarūšio transporto vienetus bus įmanoma krauti vienu etapu. Dėl to žemyninio įvairiarūšio transporto vienetų perkrovimo kaina viešuosiuose terminaluose sumažės.

Esamų terminalų atitiktis AGTC susitarimui

| (77) | Vadovaudamasi ES geležinkelių transporto politikos prioritetais, Slovakija investuoja į infrastruktūrą, kuri leis vežti krovinius 750 metrų ilgio sąstatais. Slovakija taip pat laikosi nuomonės, kad Metrans terminalo Dunaiska Stredoje negalima išplėsti, nes vienoje pusėje jį riboja kelias E575, o kitoje pusėje – lenktas bėgių kelias, terminalą jungiantis su pagrindiniu geležinkelio tinklu. |
| --- | --- |

(77)

Vadovaudamasi ES geležinkelių transporto politikos prioritetais, Slovakija investuoja į infrastruktūrą, kuri leis vežti krovinius 750 metrų ilgio sąstatais. Slovakija taip pat laikosi nuomonės, kad Metrans terminalo Dunaiska Stredoje negalima išplėsti, nes vienoje pusėje jį riboja kelias E575, o kitoje pusėje – lenktas bėgių kelias, terminalą jungiantis su pagrindiniu geležinkelio tinklu.

Pastatyti neutralius terminalus ir juos eksploatuoti galima be valstybės pagalbos

| (78) | Slovakijos teigimu, parengti viešųjų terminalų ekonominiai tyrimai parodo, kad terminalų statybos ir eksploatavimo negalima finansuoti vien pajamomis iš terminalų veiklos. Slovakija daro prielaidą, kad Metrans terminalų statybą kryžminiu būdu finansuoja savo pajamomis iš vežimo veiklos. |
| --- | --- |

(78)

Slovakijos teigimu, parengti viešųjų terminalų ekonominiai tyrimai parodo, kad terminalų statybos ir eksploatavimo negalima finansuoti vien pajamomis iš terminalų veiklos. Slovakija daro prielaidą, kad Metrans terminalų statybą kryžminiu būdu finansuoja savo pajamomis iš vežimo veiklos.

| (79) | Slovakija taip pat siūlė Metrans bendradarbiauti statant viešuosius terminalus, tačiau Metrans nebuvo linkusi vykdyti Slovakijos sąlygų dėl nediskriminuojančios prieigos. |
| --- | --- |

(79)

Slovakija taip pat siūlė Metrans bendradarbiauti statant viešuosius terminalus, tačiau Metrans nebuvo linkusi vykdyti Slovakijos sąlygų dėl nediskriminuojančios prieigos.

Konkurencija bus iškraipyta

| (80) | Slovakija pažymi, kad Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti terminalų paslaugų naudojimo mokesčių nustatymo principai, taip pat nepriklausomos geležinkelių reguliavimo institucijos pareiga vertinti šiuos mokesčius ir, esant skundams, juos reguliuoti. |
| --- | --- |

(80)

Slovakija pažymi, kad Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti terminalų paslaugų naudojimo mokesčių nustatymo principai, taip pat nepriklausomos geležinkelių reguliavimo institucijos pareiga vertinti šiuos mokesčius ir, esant skundams, juos reguliuoti.

| (81) | Slovakija teigia taip pat remianti privačių įmonių mišriojo vežimo plėtrą; pavyzdžiui, ji investavo į geležinkelio linijos Bratislava–Dunaiska Streda pajėgumo didinimą, kurio prireikė padidėjus Metrans poreikiams. |
| --- | --- |

(81)

Slovakija teigia taip pat remianti privačių įmonių mišriojo vežimo plėtrą; pavyzdžiui, ji investavo į geležinkelio linijos Bratislava–Dunaiska Streda pajėgumo didinimą, kurio prireikė padidėjus Metrans poreikiams.

| (82) | Slovakija pažymi, kad Metrans savo terminalų paslaugų kainų sąrašą pažymėjo konfidencialumo žyma, o tai rodo, kad jos kainos neskelbiamos. |
| --- | --- |

(82)

Slovakija pažymi, kad Metrans savo terminalų paslaugų kainų sąrašą pažymėjo konfidencialumo žyma, o tai rodo, kad jos kainos neskelbiamos.

Naujų viešųjų terminalų statyba nepritrauks mišriajam vežimui naujų krovinių iš kelių transporto

| (83) | Savo atsakyme į šį nepagrįstą teiginį Slovakija mini Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose teigiama, kad žemyninis mišrusis vežimas bus plėtojamas, jeigu nepriklausomi terminalų operatoriai nediskriminuojančiomis sąlygomis užtikrins galimybę naudotis jų paslaugomis ir jeigu krovimo kaina neviršys 20–25 EUR už perkrautą vienetą. |
| --- | --- |

(83)

Savo atsakyme į šį nepagrįstą teiginį Slovakija mini Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose teigiama, kad žemyninis mišrusis vežimas bus plėtojamas, jeigu nepriklausomi terminalų operatoriai nediskriminuojančiomis sąlygomis užtikrins galimybę naudotis jų paslaugomis ir jeigu krovimo kaina neviršys 20–25 EUR už perkrautą vienetą.

| (84) | Be to, Slovakija įrodinėja, kad, UIC (7) statistiniais duomenimis, žemyninio mišriojo vežimo kiekiai sudaro 47,14 % visų mišriojo vežimo kiekių. Tačiau Slovakijoje perėjimas nuo kelių prie geležinkelių transporto šio lygio dar nepasiekė, todėl žemyninio įvairiarūšio vežimo – kitokio nei vien jūrų konteineriais – potencialas tebėra didelis.

  Nelydimasis mišrusis vežimas TEU vienetais 2011 m.









  Mišriojo vežimo rinkos segmentas | Žemyninis | Jūrų | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (TEU) |
| Vidaus mišrusis vežimas | 3 863 110 | 7 065 030 | 10 928 140 |
| Tarptautinis mišrusis vežimas | 4 678 050 | 2 510 730 | 7 188 780 |
| Mišrusis vežimas iš viso | 8 541 160 | 9 575 760 | 18 116 920 |

(84)

Be to, Slovakija įrodinėja, kad, UIC (7) statistiniais duomenimis, žemyninio mišriojo vežimo kiekiai sudaro 47,14 % visų mišriojo vežimo kiekių. Tačiau Slovakijoje perėjimas nuo kelių prie geležinkelių transporto šio lygio dar nepasiekė, todėl žemyninio įvairiarūšio vežimo – kitokio nei vien jūrų konteineriais – potencialas tebėra didelis.

Nelydimasis mišrusis vežimas TEU vienetais 2011 m.

Mišriojo vežimo rinkos segmentas

Žemyninis

Jūrų

Iš viso

(TEU)

Vidaus mišrusis vežimas

3 863 110

7 065 030

10 928 140

Tarptautinis mišrusis vežimas

4 678 050

2 510 730

7 188 780

Mišrusis vežimas iš viso

8 541 160

9 575 760

18 116 920

| (85) | Slovakija įrodinėja, jog tikimybė, kad naujų maršrutų operatoriai pasiūlytų naujus maršrutus į paskirties vietas, kurios jau yra pasiekiamos kokiu nors esamu maršrutu, yra menka, nes, kaip teigia Metrans, perkrovimo sąnaudos sudaro maždaug 2 % visų vežimo sąnaudų, o Kombiverkehr teigimu, pradinės investicijos į naują žemyninį maršrutą gali atsipirkti tik po vienų dvejų metų. Slovakija tvirtina, kad Metrans klientai daugiausia yra laivybos įmonės ir Metrans daugiausia veža jūrų konteinerius, o naujasis terminalas daugiausia dėmesio skirs krovinių perkrovimui iš kelių transporto į geležinkelių transportą. Jis aptarnaus skirtingą klientų grupę ir savo paslaugas siūlys kituose rinkos segmentuose. |
| --- | --- |

(85)

Slovakija įrodinėja, jog tikimybė, kad naujų maršrutų operatoriai pasiūlytų naujus maršrutus į paskirties vietas, kurios jau yra pasiekiamos kokiu nors esamu maršrutu, yra menka, nes, kaip teigia Metrans, perkrovimo sąnaudos sudaro maždaug 2 % visų vežimo sąnaudų, o Kombiverkehr teigimu, pradinės investicijos į naują žemyninį maršrutą gali atsipirkti tik po vienų dvejų metų. Slovakija tvirtina, kad Metrans klientai daugiausia yra laivybos įmonės ir Metrans daugiausia veža jūrų konteinerius, o naujasis terminalas daugiausia dėmesio skirs krovinių perkrovimui iš kelių transporto į geležinkelių transportą. Jis aptarnaus skirtingą klientų grupę ir savo paslaugas siūlys kituose rinkos segmentuose.

Išorinių sąnaudų taupymas; esami pajėgumai yra pakankami ir rinka gali patenkinti padidėjusią paklausą

| (86) | Slovakija įrodinėja, kad krovinių vežimo mažėjimas Slovakijoje vertinant žemyninio vežimo plėtros potencialą nėra svarbus, nes jį daugiausia lemia mažėjantis krovinių vežimas šalies viduje. Todėl Slovakija didesnę reikšmę teikia statistiniams duomenims (kurie pateikti minėtose šalies pastabose), iš kurių matyti, kad kelių transportu vežamas krovinių kiekis – o būtent šis kiekis yra svarbus kalbant apie perėjimą nuo kelių prie geležinkelių transporto – didėja. |
| --- | --- |

(86)

Slovakija įrodinėja, kad krovinių vežimo mažėjimas Slovakijoje vertinant žemyninio vežimo plėtros potencialą nėra svarbus, nes jį daugiausia lemia mažėjantis krovinių vežimas šalies viduje. Todėl Slovakija didesnę reikšmę teikia statistiniams duomenims (kurie pateikti minėtose šalies pastabose), iš kurių matyti, kad kelių transportu vežamas krovinių kiekis – o būtent šis kiekis yra svarbus kalbant apie perėjimą nuo kelių prie geležinkelių transporto – didėja.

| (87) | Slovakija teigia, kad naujiesiems terminalams teks tik 16 % būsimo Slovakijos įvairiarūšių terminalų pajėgumo. |
| --- | --- |

(87)

Slovakija teigia, kad naujiesiems terminalams teks tik 16 % būsimo Slovakijos įvairiarūšių terminalų pajėgumo.

| (88) | Atsakydama į Metrans pastabas dėl konkurencijos iškraipymo, negebėjimo pritraukti naujų krovinių iš kelių transporto ir atsirandančios paklausos tenkinimo naudojant esamus pajėgumus, Slovakija mini Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose įvertinta, kad žemyninio mišriojo vežimo į Slovakiją ir iš jos potencialas yra didelis. Kombiverkehr teigia, kad kelių transporto apimtis maršrutuose iš Šiaurės Vokietijos, Belgijos ir Nyderlandų į Slovakiją ir atgal sudaro apie 1 000 sunkvežimių per savaitę. Kombiverkehr numato perkelti tik dalį keliais šiuo metu vežamų krovinių, taigi tai nedarys poveikio jokiems iš dabartinių esamų terminalų apyvartos šaltinių. |
| --- | --- |

(88)

Atsakydama į Metrans pastabas dėl konkurencijos iškraipymo, negebėjimo pritraukti naujų krovinių iš kelių transporto ir atsirandančios paklausos tenkinimo naudojant esamus pajėgumus, Slovakija mini Kombiverkehr pateiktas pastabas, kuriose įvertinta, kad žemyninio mišriojo vežimo į Slovakiją ir iš jos potencialas yra didelis. Kombiverkehr teigia, kad kelių transporto apimtis maršrutuose iš Šiaurės Vokietijos, Belgijos ir Nyderlandų į Slovakiją ir atgal sudaro apie 1 000 sunkvežimių per savaitę. Kombiverkehr numato perkelti tik dalį keliais šiuo metu vežamų krovinių, taigi tai nedarys poveikio jokiems iš dabartinių esamų terminalų apyvartos šaltinių.

5.2.   ATSAKYMAS Į WIENCONT PATEIKTAS PASTABAS

| (89) | Pirma, dėl WienCont pareiškimo, kad įmonės terminalo plėtrai skirtos pagalbos intensyvumas sudarė tik 31 %, o Slovakija pradinei investicijai siūlo 100 % pagalbą, Slovakija pažymi, kad daugiau kaip 50 % WienCont akcijų nuosavybės teise priklauso valdžios institucijoms. Be to, jos naudojama geležinkelio infrastruktūra priklauso geležinkelio infrastruktūros valdymo įmonei, o jos naudojama žemė – Vienos miestui. Naujųjų Slovakijos terminalų statybos sąnaudos apima ir žemės įsigijimą, ir geležinkelio infrastruktūros statybą, ir visiškai naujo terminalo statybą. Slovakija teigia, kad valstybės lėšomis finansuota daugiau kaip 90 % bendrų investicijų į WienCont terminalo statybą, įskaitant bėgių kelius ir žemę. Be to, Slovakijos teigimu, šis prieštaravimas neatitinka Sanglaudos fondo tikslų, pagal kuriuos finansuojant infrastruktūrą ir aplinkos apsaugą siekiama mažinti skirtumus tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(89)

Pirma, dėl WienCont pareiškimo, kad įmonės terminalo plėtrai skirtos pagalbos intensyvumas sudarė tik 31 %, o Slovakija pradinei investicijai siūlo 100 % pagalbą, Slovakija pažymi, kad daugiau kaip 50 % WienCont akcijų nuosavybės teise priklauso valdžios institucijoms. Be to, jos naudojama geležinkelio infrastruktūra priklauso geležinkelio infrastruktūros valdymo įmonei, o jos naudojama žemė – Vienos miestui. Naujųjų Slovakijos terminalų statybos sąnaudos apima ir žemės įsigijimą, ir geležinkelio infrastruktūros statybą, ir visiškai naujo terminalo statybą. Slovakija teigia, kad valstybės lėšomis finansuota daugiau kaip 90 % bendrų investicijų į WienCont terminalo statybą, įskaitant bėgių kelius ir žemę. Be to, Slovakijos teigimu, šis prieštaravimas neatitinka Sanglaudos fondo tikslų, pagal kuriuos finansuojant infrastruktūrą ir aplinkos apsaugą siekiama mažinti skirtumus tarp valstybių narių.

| (90) | Antra, dėl tvirtinimo, kad WienCont tenkina visą paklausą Vienos regione ir Bratislavos terminalas keltų pavojų jos komercinei veiklai, Slovakija pažymi, kad tik 4,6 % visų WienCont kraunamų krovinių atvežama iš Slovakijos. NET jei WienCont prarastų visus šiuos krovinius, – o Slovakija tuo abejoja, – įmonei nebūtų pakenkta tiek, kad būtų pagrįsta nestatyti Bratislavoje prie Dunojaus šiuolaikiško trijų rūšių transportui pritaikyto terminalo. |
| --- | --- |

(90)

Antra, dėl tvirtinimo, kad WienCont tenkina visą paklausą Vienos regione ir Bratislavos terminalas keltų pavojų jos komercinei veiklai, Slovakija pažymi, kad tik 4,6 % visų WienCont kraunamų krovinių atvežama iš Slovakijos. NET jei WienCont prarastų visus šiuos krovinius, – o Slovakija tuo abejoja, – įmonei nebūtų pakenkta tiek, kad būtų pagrįsta nestatyti Bratislavoje prie Dunojaus šiuolaikiško trijų rūšių transportui pritaikyto terminalo.

6.   PASKESNIS KEITIMASIS INFORMACIJA SU METRANS, WIENCONT IR SLOVAKIJA

| (91) | Komisijai vėliau keičiantis informacija su Slovakija, Metrans ir WienCont buvo išaiškinta nemažai dėl šių šalių pateiktos informacijos kilusių klausimų. |
| --- | --- |

(91)

Komisijai vėliau keičiantis informacija su Slovakija, Metrans ir WienCont buvo išaiškinta nemažai dėl šių šalių pateiktos informacijos kilusių klausimų.

| (92) | Nors Metrans negalėjo įrodyti, kokiu mastu ji teikia žemyninio mišriojo vežimo paslaugas, ji sugebėjo įrodyti, kad tokias vežimo paslaugas teikia ir kad jos dabartiniai žemyninio vežimo kiekiai nėra menki. Žemyniniam vežimui Metrans naudoja konteinerius, visų pirma 45 pėdų (13,7 m) pločio konteinerius ir cisterninius konteinerius. Metrans taip pat įrodė turinti tam tikrą įrangą, tinkamą kitokiems nei konteineriai įvairiarūšio transporto vienetams perkrauti. Slovakija pateikė Komisijai iš Metrans gautus statistinių duomenų lapus, iš kurių matyti, kad Metrans nevežė jokių sunkvežimių, nuimamųjų kėbulų ar puspriekabių. |
| --- | --- |

(92)

Nors Metrans negalėjo įrodyti, kokiu mastu ji teikia žemyninio mišriojo vežimo paslaugas, ji sugebėjo įrodyti, kad tokias vežimo paslaugas teikia ir kad jos dabartiniai žemyninio vežimo kiekiai nėra menki. Žemyniniam vežimui Metrans naudoja konteinerius, visų pirma 45 pėdų (13,7 m) pločio konteinerius ir cisterninius konteinerius. Metrans taip pat įrodė turinti tam tikrą įrangą, tinkamą kitokiems nei konteineriai įvairiarūšio transporto vienetams perkrauti. Slovakija pateikė Komisijai iš Metrans gautus statistinių duomenų lapus, iš kurių matyti, kad Metrans nevežė jokių sunkvežimių, nuimamųjų kėbulų ar puspriekabių.

| (93) | Siekdama paneigti Metrans pateiktus argumentus, kad mišrusis vežimas įvairiarūšio transporto vienetais, išskyrus konteinerius, nėra paklausus, Slovakija kaip pavyzdį mini Lovosicių (Čekija) neutralios prieigos terminalą, kuris pradėjo veiklą 2006 m. ir aptarnavo reguliarius maršrutus, kuriais daugiausia gabenti konteineriai; 2007–2012 m. vežtų įvairiarūšio transporto vienetų skaičius šiame terminale padidėjo 81 % ir iki 2012 m. nuimamieji kėbulai ir puspriekabės sudarė 75 % perkraunamų vienetų. Kaip kitą pavyzdį Slovakija mini Vupertalio-Langenfeldo neutralios prieigos terminalą, kuriame šiuo metu beveik išimtinai kraunami nuimamieji kėbulai ir puspriekabės. NET ir WienCont terminale, kuris yra didelis jūrų konteinerių perkrovimo centras, nuimamieji kėbulai sudaro 21 % perkraunamų vienetų. |
| --- | --- |

(93)

Siekdama paneigti Metrans pateiktus argumentus, kad mišrusis vežimas įvairiarūšio transporto vienetais, išskyrus konteinerius, nėra paklausus, Slovakija kaip pavyzdį mini Lovosicių (Čekija) neutralios prieigos terminalą, kuris pradėjo veiklą 2006 m. ir aptarnavo reguliarius maršrutus, kuriais daugiausia gabenti konteineriai; 2007–2012 m. vežtų įvairiarūšio transporto vienetų skaičius šiame terminale padidėjo 81 % ir iki 2012 m. nuimamieji kėbulai ir puspriekabės sudarė 75 % perkraunamų vienetų. Kaip kitą pavyzdį Slovakija mini Vupertalio-Langenfeldo neutralios prieigos terminalą, kuriame šiuo metu beveik išimtinai kraunami nuimamieji kėbulai ir puspriekabės. NET ir WienCont terminale, kuris yra didelis jūrų konteinerių perkrovimo centras, nuimamieji kėbulai sudaro 21 % perkraunamų vienetų.

| (94) | WienCont pateikė Snizek & Partner parengtą pristatymą, kuriame teigiama, kad terminalo veiklos kokybė gerokai suprastėtų, jeigu jis veiktų 88 % savo pajėgumo. |
| --- | --- |

(94)

WienCont pateikė Snizek & Partner parengtą pristatymą, kuriame teigiama, kad terminalo veiklos kokybė gerokai suprastėtų, jeigu jis veiktų 88 % savo pajėgumo.

| (95) | Galiausiai, siekdama išsklaidyti galimus rūpesčius dėl galimo konkurencijos iškraipymo masto ir patikrinti savo prielaidas dėl krovinių perkėlimo iš kelių į geležinkelių transportą, Slovakija sutiko iš pradžių, kaip bandomąjį projektą, pastatyti vieną terminalą. Todėl Slovakija patikslino pradinį pranešimą, kuriame paliko tik Žilinos Tepličkos terminalą. Šis terminalas bus įrengtas už daugiau kaip 200 kilometrų nuo Metrans terminalų Dunaiska Stredoje ir Košicėje ir nuo WienCont terminalo. Be to, Slovakija Komisijai pranešė, kad esamas Intrans terminalas Žilinoje artimiausioje ateityje bus uždarytas. Komisijos atliktas priemonės vertinimas išdėstytas toliau. |
| --- | --- |

(95)

Galiausiai, siekdama išsklaidyti galimus rūpesčius dėl galimo konkurencijos iškraipymo masto ir patikrinti savo prielaidas dėl krovinių perkėlimo iš kelių į geležinkelių transportą, Slovakija sutiko iš pradžių, kaip bandomąjį projektą, pastatyti vieną terminalą. Todėl Slovakija patikslino pradinį pranešimą, kuriame paliko tik Žilinos Tepličkos terminalą. Šis terminalas bus įrengtas už daugiau kaip 200 kilometrų nuo Metrans terminalų Dunaiska Stredoje ir Košicėje ir nuo WienCont terminalo. Be to, Slovakija Komisijai pranešė, kad esamas Intrans terminalas Žilinoje artimiausioje ateityje bus uždarytas. Komisijos atliktas priemonės vertinimas išdėstytas toliau.

7.   PAGALBOS VERTINIMAS

| (96) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(96)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (97) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai turi būti įvykdomi visi. Taigi tam, kad būtų nustatyta, ar priemonė yra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos toliau išvardijamos sąlygos. Konkrečiai finansinė parama turėtų:






  a) | būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių; |
| --- | --- | --- |

(97)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai turi būti įvykdomi visi. Taigi tam, kad būtų nustatyta, ar priemonė yra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos toliau išvardijamos sąlygos. Konkrečiai finansinė parama turėtų:

a)

būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių;

| b) | suteikti pranašumą įmonėms gavėjoms; |
| --- | --- |

b)

suteikti pranašumą įmonėms gavėjoms;

| c) | palaikyti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą (atrankumo kriterijus); |
| --- | --- |

c)

palaikyti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą (atrankumo kriterijus);

| d) | iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (98) | Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką infrastruktūros statyba ir eksploatavimas gali būti laikomas ekonomine veikla (8). Priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su investicine pagalba infrastruktūrai, naudojamai komerciniais tikslais, todėl tokios infrastruktūros statyba ir eksploatavimas turi būti laikomas ekonomine veikla, taigi ši priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(98)

Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką infrastruktūros statyba ir eksploatavimas gali būti laikomas ekonomine veikla (8). Priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su investicine pagalba infrastruktūrai, naudojamai komerciniais tikslais, todėl tokios infrastruktūros statyba ir eksploatavimas turi būti laikomas ekonomine veikla, taigi ši priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (99) | Įgyvendindamos priemonę, apie kurią pranešta, Slovakijos institucijos pastatys terminalą ir pasirinks koncesijos turėtoją, kuris bus atsakingas už jo eksploatavimą. Ši pradinė investicija bus finansuojama iš Sanglaudos fondo (85 %) ir nuosavų valstybės išteklių (15 %). Sanglaudos fondo ištekliai pervedami atitinkamai nacionalinei institucijai, todėl tariama, kad jais disponuoja Slovakijos institucijos ir jie yra valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(99)

Įgyvendindamos priemonę, apie kurią pranešta, Slovakijos institucijos pastatys terminalą ir pasirinks koncesijos turėtoją, kuris bus atsakingas už jo eksploatavimą. Ši pradinė investicija bus finansuojama iš Sanglaudos fondo (85 %) ir nuosavų valstybės išteklių (15 %). Sanglaudos fondo ištekliai pervedami atitinkamai nacionalinei institucijai, todėl tariama, kad jais disponuoja Slovakijos institucijos ir jie yra valstybiniai ištekliai.

| (100) | Pranašumas. Remiantis išankstiniu Slovakijos institucijų atliktu rinkos tyrimu negalima atmesti, kad būsimo atrankos proceso dalyvių bus labai nedaug ir atrankos procesas neatitiks konkurencingo konkurso kriterijų. Taigi – ir atsižvelgiant į didelę tikimybę, kad konkurso procesas bus nepakankamai konkurencingas, – neatmestina tikimybė, jog operatoriui bus suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(100)

Pranašumas. Remiantis išankstiniu Slovakijos institucijų atliktu rinkos tyrimu negalima atmesti, kad būsimo atrankos proceso dalyvių bus labai nedaug ir atrankos procesas neatitiks konkurencingo konkurso kriterijų. Taigi – ir atsižvelgiant į didelę tikimybę, kad konkurso procesas bus nepakankamai konkurencingas, – neatmestina tikimybė, jog operatoriui bus suteiktas ekonominis pranašumas.

| (101) | Atrankumas. Priemonė yra išimtinai naudinga pasirinktam terminalo operatoriui, todėl ji turėtų būti laikoma atrankinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(101)

Atrankumas. Priemonė yra išimtinai naudinga pasirinktam terminalo operatoriui, todėl ji turėtų būti laikoma atrankinio pobūdžio.

| (102) | Konkurencijos iškraipymas ir poveikis ES vidaus prekybai. Kai valstybės narės teikiama pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad minėtoji pagalba daro įtaką tokioms įmonėms (9). Užtenka vien to, kad pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose (10). Šiuo atveju įgyvendinant priemonę, apie kurią pranešta, naujųjų perkrovimo terminalų padėtis, palyginti su esamais terminalais, bus sustiprinta, todėl ji gali daryti konkurencijai iškraipantį poveikį, jeigu ši rinka yra atvira konkurencijai. Taigi ši pagalba gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(102)

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis ES vidaus prekybai. Kai valstybės narės teikiama pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad minėtoji pagalba daro įtaką tokioms įmonėms (9). Užtenka vien to, kad pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose (10). Šiuo atveju įgyvendinant priemonę, apie kurią pranešta, naujųjų perkrovimo terminalų padėtis, palyginti su esamais terminalais, bus sustiprinta, todėl ji gali daryti konkurencijai iškraipantį poveikį, jeigu ši rinka yra atvira konkurencijai. Taigi ši pagalba gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

| (103) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad ši priemonė yra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad ši priemonė yra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.   PRIEMONĖS TEISĖTUMAS

| (104) | Slovakijos institucijos įvykdė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą prievolę pranešti apie pagalbą prieš ją suteikiant. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pagalba nebus suteikta, kol nebus patvirtinta Komisijos. |
| --- | --- |

(104)

Slovakijos institucijos įvykdė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą prievolę pranešti apie pagalbą prieš ją suteikiant. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pagalba nebus suteikta, kol nebus patvirtinta Komisijos.

7.2.   DERĖJIMO VERTINIMAS

| (105) | Komisija pagalbą infrastruktūros projektams anksčiau vertino tiesiogiai remdamasi SESV 93 straipsniu (11), o Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus sprendimą Altmark byloje (12), kuriuo buvo užkirstas kelias tiesiogiai taikyti SESV 93 straipsnį, įvairiarūšių terminalų atveju – remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu (13). Įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1370/2007 (14), SESV 93 straipsnis tapo tiesiogiai taikytinu teisiniu pagrindu nustatyti, ar pagalba sausumos transportui, nepatenkančiam į to reglamento taikymo sritį, ir visų pirma pagalba transporto koordinavimui yra suderinama. |
| --- | --- |

(105)

Komisija pagalbą infrastruktūros projektams anksčiau vertino tiesiogiai remdamasi SESV 93 straipsniu (11), o Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus sprendimą Altmark byloje (12), kuriuo buvo užkirstas kelias tiesiogiai taikyti SESV 93 straipsnį, įvairiarūšių terminalų atveju – remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu (13). Įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1370/2007 (14), SESV 93 straipsnis tapo tiesiogiai taikytinu teisiniu pagrindu nustatyti, ar pagalba sausumos transportui, nepatenkančiam į to reglamento taikymo sritį, ir visų pirma pagalba transporto koordinavimui yra suderinama.

| (106) | SESV 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jeigu skirta transporto koordinavimo reikmėms. Toje nuostatoje vartojamos sąvokos „transporto koordinavimas“ reikšmė apima ne tik paprastą ekonominės veiklos plėtros palengvinimą. Ji apima ir valstybės institucijų įsikišimą, kuriuo siekiama transporto sektoriaus raidą pakreipti bendrus interesus atitinkančia linkme. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad pagal šį straipsnį „pagalba transportui yra suderinama su Sutartimi tik gerai apibrėžtais atvejais ir jeigu nekenkia bendriems Bendrijos interesams“ (15). |
| --- | --- |

(106)

SESV 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jeigu skirta transporto koordinavimo reikmėms. Toje nuostatoje vartojamos sąvokos „transporto koordinavimas“ reikšmė apima ne tik paprastą ekonominės veiklos plėtros palengvinimą. Ji apima ir valstybės institucijų įsikišimą, kuriuo siekiama transporto sektoriaus raidą pakreipti bendrus interesus atitinkančia linkme. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad pagal šį straipsnį „pagalba transportui yra suderinama su Sutartimi tik gerai apibrėžtais atvejais ir jeigu nekenkia bendriems Bendrijos interesams“ (15).

| (107) | Padarius pažangą liberalizuojant sausumos transporto sektorių, tam tikru atžvilgiu labai sumažėjo koordinavimo poreikis. Iš esmės veiksmingai liberalizuotas sektorius gali būti koordinuojamas veikiant rinkos svertams. Tačiau net ir liberalizavus sektorių gali atsirasti įvairaus pobūdžio rinkos sutrikimų. Tokiais atvejais valdžios institucijų įsikišimas į šią sritį gali būti pagrįstas. |
| --- | --- |

(107)

Padarius pažangą liberalizuojant sausumos transporto sektorių, tam tikru atžvilgiu labai sumažėjo koordinavimo poreikis. Iš esmės veiksmingai liberalizuotas sektorius gali būti koordinuojamas veikiant rinkos svertams. Tačiau net ir liberalizavus sektorių gali atsirasti įvairaus pobūdžio rinkos sutrikimų. Tokiais atvejais valdžios institucijų įsikišimas į šią sritį gali būti pagrįstas.

| (108) | Transporto sektoriui gali kilti koordinavimo sunkumų ekonomine šio žodžio prasme, pavyzdžiui, sujungiant įvairius transporto tinklus. Komisija, remdamasi šiais pagrindais, pagal SESV 93 straipsnį jau yra leidusi suteikti valstybės pagalbą (16). |
| --- | --- |

(108)

Transporto sektoriui gali kilti koordinavimo sunkumų ekonomine šio žodžio prasme, pavyzdžiui, sujungiant įvairius transporto tinklus. Komisija, remdamasi šiais pagrindais, pagal SESV 93 straipsnį jau yra leidusi suteikti valstybės pagalbą (16).

| (109) | Kad konkreti pagalbos priemonė galėtų būti laikoma „skirta“ transporto koordinavimo „reikmėms“, ji turi būti būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti. Be to, pagalbai būdingas konkurencijos iškraipymas neturi kenkti bendriems Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(109)

Kad konkreti pagalbos priemonė galėtų būti laikoma „skirta“ transporto koordinavimo „reikmėms“, ji turi būti būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti. Be to, pagalbai būdingas konkurencijos iškraipymas neturi kenkti bendriems Bendrijos interesams.

| (110) | Taigi Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį, jeigu buvo įvykdomos šios sąlygos:






  a) | pagalba padeda siekti bendro intereso tikslo; |
| --- | --- | --- |

(110)

Taigi Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį, jeigu buvo įvykdomos šios sąlygos:

a)

pagalba padeda siekti bendro intereso tikslo;

| b) | pagalba yra būtina; |
| --- | --- |

b)

pagalba yra būtina;

| c) | pagalba yra proporcinga; |
| --- | --- |

c)

pagalba yra proporcinga;

| d) | aptariama infrastruktūra gali nediskriminuojami naudotis visi naudotojai; |
| --- | --- |

d)

aptariama infrastruktūra gali nediskriminuojami naudotis visi naudotojai;

| e) | dėl pagalbos neatsiranda konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

e)

dėl pagalbos neatsiranda konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendram interesui.

| (111) | Taigi Komisija įvertins, ar šie penki kriterijai šioje byloje yra įvykdomi, kad pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį. |
| --- | --- |

(111)

Taigi Komisija įvertins, ar šie penki kriterijai šioje byloje yra įvykdomi, kad pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį.

7.2.1.   Bendro intereso tikslas

| (112) | Sąjunga jau kurį laiką vykdo politiką, kuria siekiama, kad mišriojo vežimo sistema būtų darni, ir mišriojo vežimo konkurencingumo skatinimas kelių transporto atžvilgiu yra šios politikos dalis. Sąjungos mišriojo transporto politikos tikslas – pereiti nuo krovinių vežimo kelių transportu prie vežimo kitų rūšių transportu. |
| --- | --- |

(112)

Sąjunga jau kurį laiką vykdo politiką, kuria siekiama, kad mišriojo vežimo sistema būtų darni, ir mišriojo vežimo konkurencingumo skatinimas kelių transporto atžvilgiu yra šios politikos dalis. Sąjungos mišriojo transporto politikos tikslas – pereiti nuo krovinių vežimo kelių transportu prie vežimo kitų rūšių transportu.

| (113) | Skatinti mišriojo vežimo plėtrą siekiama tam tikromis Sąjungos priemonėmis, kaip antai 1992 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 92/106/EEB (17). Baltojoje knygoje dėl transporto politikos (18) skatinama aktyviau naudoti geležinkelį ir kitų aplinkai nekenksmingų rūšių transportą siekiant plėtoti konkurencingas alternatyvas krovinių vežimui kelių transportu. |
| --- | --- |

(113)

Skatinti mišriojo vežimo plėtrą siekiama tam tikromis Sąjungos priemonėmis, kaip antai 1992 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 92/106/EEB (17). Baltojoje knygoje dėl transporto politikos (18) skatinama aktyviau naudoti geležinkelį ir kitų aplinkai nekenksmingų rūšių transportą siekiant plėtoti konkurencingas alternatyvas krovinių vežimui kelių transportu.

| (114) | Be to, mišrusis vežimas yra suderinamas su 2001 m. birželio mėn. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kuriose skelbiama, kad priemonės, padedančios pereiti nuo kelių transporto prie aplinką labiau tausojančių transporto rūšių, yra tvaraus transporto politikos pagrindas. |
| --- | --- |

(114)

Be to, mišrusis vežimas yra suderinamas su 2001 m. birželio mėn. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kuriose skelbiama, kad priemonės, padedančios pereiti nuo kelių transporto prie aplinką labiau tausojančių transporto rūšių, yra tvaraus transporto politikos pagrindas.

| (115) | Komisija pripažįsta, kad plėtoti mišrųjį vežimą rinkose, kuriose veikla yra nevaržoma ir kurioje vyrauja laisvos konkurencijos, pasiūlos ir paklausos principai, visų pirma turi rinkos dalyviai. Tačiau siekiant visapusiškai išnaudoti mišriojo vežimo potencialą gali būti būtina skatinti pasiryžti nevengti rizikos, susijusios su perėjimu nuo kelių transporto prie alternatyvių rūšių transporto. |
| --- | --- |

(115)

Komisija pripažįsta, kad plėtoti mišrųjį vežimą rinkose, kuriose veikla yra nevaržoma ir kurioje vyrauja laisvos konkurencijos, pasiūlos ir paklausos principai, visų pirma turi rinkos dalyviai. Tačiau siekiant visapusiškai išnaudoti mišriojo vežimo potencialą gali būti būtina skatinti pasiryžti nevengti rizikos, susijusios su perėjimu nuo kelių transporto prie alternatyvių rūšių transporto.

| (116) | Be to, didelis dėmesys mišriojo vežimo galimybėms taip pat vis labiau pateisinamas tokiais sumetimais: Europos pramonės sektoriaus Europoje vykdomos gamybinės veiklos konkurencingumas išlaikomas arba didinamas visų pirma tobulinant logistiką, optimizuojant gamybą bei paskirstymą ir šiame procese kuriant didesnę vertę. Šios sudėtingos tiekimo grandinės vis labiau pažeidžiamos, nes mažėja krovinių vežimo kelių transportu patikimumas ir didėja jo sąnaudos. Taigi mišriojo vežimo logistika turi tapti vienu svarbiausių apdirbamosios pramonės sektoriaus tikslų. |
| --- | --- |

(116)

Be to, didelis dėmesys mišriojo vežimo galimybėms taip pat vis labiau pateisinamas tokiais sumetimais: Europos pramonės sektoriaus Europoje vykdomos gamybinės veiklos konkurencingumas išlaikomas arba didinamas visų pirma tobulinant logistiką, optimizuojant gamybą bei paskirstymą ir šiame procese kuriant didesnę vertę. Šios sudėtingos tiekimo grandinės vis labiau pažeidžiamos, nes mažėja krovinių vežimo kelių transportu patikimumas ir didėja jo sąnaudos. Taigi mišriojo vežimo logistika turi tapti vienu svarbiausių apdirbamosios pramonės sektoriaus tikslų.

| (117) | Galiausiai Komisija mini būtinybę spartinti investicijas į infrastruktūrą, visų pirma į aplinką tausojančių rūšių transportą, kuris yra transeuropinių tinklų (TEN) ir didelės spartos IRT tinklų dalis (19). |
| --- | --- |

(117)

Galiausiai Komisija mini būtinybę spartinti investicijas į infrastruktūrą, visų pirma į aplinką tausojančių rūšių transportą, kuris yra transeuropinių tinklų (TEN) ir didelės spartos IRT tinklų dalis (19).

| (118) | Visiems naudotojams vienodai prieinamų įvairiarūšių terminalų statyba remiama keliomis ES priemonėmis. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 661/2010/ES (20) reikalaujama sukurti transeuropinį transporto tinklą, kuris turi kiek įmanoma užtikrinti transporto rūšių sąveiką ir skatinti įvairių transporto rūšių intermodalumą. Pagal tą sprendimą bendro intereso projektai, gerindami saugą ir mažindami transporto daromą žalą aplinkai, visų pirma skatindami modalinį perėjimą prie geležinkelių, įvairiarūšio vežimo, vidaus vandenų kelių ir jūrų transporto, turi prisidėti prie tvarios transporto plėtros. Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvos 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (21) 10 straipsnį iš valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad kitų valstybių narių geležinkelio įmonėms būtų suteikiama teisė, teikiant tarptautines mišriojo prekių vežimo paslaugas, lygiavertėmis sąlygomis naudotis infrastruktūra. Be to, savo pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (22) Komisija pasiūlė, kad krovinių terminalų valdytojai turėtų užtikrinti, kad krovinių terminalai būtų prieinami visiems operatoriams ir šią prieigą suteiktų nediskriminuodami ir taikydami skaidrius mokesčius. |
| --- | --- |

(118)

Visiems naudotojams vienodai prieinamų įvairiarūšių terminalų statyba remiama keliomis ES priemonėmis. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 661/2010/ES (20) reikalaujama sukurti transeuropinį transporto tinklą, kuris turi kiek įmanoma užtikrinti transporto rūšių sąveiką ir skatinti įvairių transporto rūšių intermodalumą. Pagal tą sprendimą bendro intereso projektai, gerindami saugą ir mažindami transporto daromą žalą aplinkai, visų pirma skatindami modalinį perėjimą prie geležinkelių, įvairiarūšio vežimo, vidaus vandenų kelių ir jūrų transporto, turi prisidėti prie tvarios transporto plėtros. Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvos 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (21) 10 straipsnį iš valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad kitų valstybių narių geležinkelio įmonėms būtų suteikiama teisė, teikiant tarptautines mišriojo prekių vežimo paslaugas, lygiavertėmis sąlygomis naudotis infrastruktūra. Be to, savo pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (22) Komisija pasiūlė, kad krovinių terminalų valdytojai turėtų užtikrinti, kad krovinių terminalai būtų prieinami visiems operatoriams ir šią prieigą suteiktų nediskriminuodami ir taikydami skaidrius mokesčius.

| (119) | Visiems naudotojams vienodai prieinamų įvairiarūšių terminalų statyba siekiama bendro intereso tikslo, nes tai padeda plėtoti mišrųjį vežimą ir skatina pereiti nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, dėl kurio sumažėtų grūsčių ir eismo įvykių, išmetamųjų dujų kiekis, triukšmas ir kelių transporto daromas neigiamas poveikis klimatui. Jokiame rašte, pateiktame pradėjus procedūrą, nesiginčijama, kad šios priemonės tikslas, t. y. remti perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, yra bendro intereso tikslas. |
| --- | --- |

(119)

Visiems naudotojams vienodai prieinamų įvairiarūšių terminalų statyba siekiama bendro intereso tikslo, nes tai padeda plėtoti mišrųjį vežimą ir skatina pereiti nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, dėl kurio sumažėtų grūsčių ir eismo įvykių, išmetamųjų dujų kiekis, triukšmas ir kelių transporto daromas neigiamas poveikis klimatui. Jokiame rašte, pateiktame pradėjus procedūrą, nesiginčijama, kad šios priemonės tikslas, t. y. remti perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, yra bendro intereso tikslas.

| (120) | Kalbant apie planuojamą Žilinos Tepličkos terminalo statybą ir eksploatavimą, iš Slovakijos institucijų pateiktų duomenų matyti, kad nauda išorinių sąnaudų taupymo požiūriu yra daugiau kaip 15 kartų didesnė nei planuojamos infrastruktūros statybos sąnaudos. Be to, didžioji dalis visos laukiamos 399 mln. EUR naudos bus gauta ne Slovakijoje, o kitose ES valstybėse narėse, nes vežant prekes tarp Slovakijos ir likusios ES dalies atstumas, nuvažiuojamas už Slovakijos ribų, paprastai yra didesnis negu Slovakijoje nuvažiuojamas atstumas.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Žilinos terminalo aplinkosauginė nauda 30 metų laikotarpiu |
| Nauda, susijusi su grūstimis | 107 117 951 |
| Nauda, susijusi su nelaimėmis | 32 175 502 |
| Nauda, susijusi su išmetimu | 223 748 276 |
| Nauda, susijusi su triukšmu | 7 338 003 |
| Nauda, susijusi su klimatu | 16 390 770 |
| Bendra nauda | 386 770 502 |
| Šaltinis. Slovakijos institucijų pateikta Žilinos terminalo sąnaudų ir naudos analizė |

(120)

Kalbant apie planuojamą Žilinos Tepličkos terminalo statybą ir eksploatavimą, iš Slovakijos institucijų pateiktų duomenų matyti, kad nauda išorinių sąnaudų taupymo požiūriu yra daugiau kaip 15 kartų didesnė nei planuojamos infrastruktūros statybos sąnaudos. Be to, didžioji dalis visos laukiamos 399 mln. EUR naudos bus gauta ne Slovakijoje, o kitose ES valstybėse narėse, nes vežant prekes tarp Slovakijos ir likusios ES dalies atstumas, nuvažiuojamas už Slovakijos ribų, paprastai yra didesnis negu Slovakijoje nuvažiuojamas atstumas.

(EUR)

Žilinos terminalo aplinkosauginė nauda 30 metų laikotarpiu

Nauda, susijusi su grūstimis

107 117 951

Nauda, susijusi su nelaimėmis

32 175 502

Nauda, susijusi su išmetimu

223 748 276

Nauda, susijusi su triukšmu

7 338 003

Nauda, susijusi su klimatu

16 390 770

Bendra nauda

386 770 502

Šaltinis. Slovakijos institucijų pateikta Žilinos terminalo sąnaudų ir naudos analizė

| (121) | Taigi Komisija mano, kad Žilinos Tepličkos įvairiarūšio terminalo statyba gali būti padėta pasiekti bendro intereso tikslą, nes jis padės plėsti įvairiarūšį vežimą ir perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, dėl kurio sumažėtų grūsčių ir eismo įvykių, išmetamųjų dujų kiekis, triukšmas ir neigiamas poveikis klimatui, kurį lemia vežimas keliais. |
| --- | --- |

(121)

Taigi Komisija mano, kad Žilinos Tepličkos įvairiarūšio terminalo statyba gali būti padėta pasiekti bendro intereso tikslą, nes jis padės plėsti įvairiarūšį vežimą ir perėjimą nuo kelių transporto prie vežimo geležinkeliu ir vidaus vandens keliais, dėl kurio sumažėtų grūsčių ir eismo įvykių, išmetamųjų dujų kiekis, triukšmas ir neigiamas poveikis klimatui, kurį lemia vežimas keliais.

7.2.2.   Būtinumas ir proporcingumas

| (122) | Praeityje (23) Komisija yra leidusi įvairiarūšiams terminalams suteikti 50 % intensyvumo investicinę pagalbą. Pastaruoju metu, valstybėms narėms įrodžius, kad ekonominiu požiūriu yra reikalinga didesnio intensyvumo pagalba, Komisija buvo linkusi tinkamai pagrįstais atvejais pritarti tokiam didesniam intensyvumui (24). |
| --- | --- |

(122)

Praeityje (23) Komisija yra leidusi įvairiarūšiams terminalams suteikti 50 % intensyvumo investicinę pagalbą. Pastaruoju metu, valstybėms narėms įrodžius, kad ekonominiu požiūriu yra reikalinga didesnio intensyvumo pagalba, Komisija buvo linkusi tinkamai pagrįstais atvejais pritarti tokiam didesniam intensyvumui (24).

| (123) | Šioje byloje Slovakijos institucijos pranešė apie priemonę, pagal kurią būsimam koncesijos turėtojui naudingos pagalbos intensyvumas sudarytų mažiausiai 85 %. Šis projektas skiriasi nuo privačių Metrans terminalų, kuriuos įmonė pastatė be jokios Slovakijos valstybės pagalbos, ir nuo netoli esančio WienCont terminalo (jį valdo Vienos miestas), kuriam nuo 2006 m. buvo skiriama vidutiniškai 31 % intensyvumo pagalba papildomai įrangai įsigyti. WienCont atveju ši investicija nebuvo pradinė investicija į naują, nuo pamatų pastatytą terminalą, kaip yra Žilinos Tepličkos terminalo atveju. Be to, WienCont naudoja infrastruktūros valdymo įmonės bėgius ir Vienos miesto žemę, už kurią moka nuomą, nebūtinai lygią sumai, kuri būtų išleista šiems infrastruktūros objektams įsigyti. |
| --- | --- |

(123)

Šioje byloje Slovakijos institucijos pranešė apie priemonę, pagal kurią būsimam koncesijos turėtojui naudingos pagalbos intensyvumas sudarytų mažiausiai 85 %. Šis projektas skiriasi nuo privačių Metrans terminalų, kuriuos įmonė pastatė be jokios Slovakijos valstybės pagalbos, ir nuo netoli esančio WienCont terminalo (jį valdo Vienos miestas), kuriam nuo 2006 m. buvo skiriama vidutiniškai 31 % intensyvumo pagalba papildomai įrangai įsigyti. WienCont atveju ši investicija nebuvo pradinė investicija į naują, nuo pamatų pastatytą terminalą, kaip yra Žilinos Tepličkos terminalo atveju. Be to, WienCont naudoja infrastruktūros valdymo įmonės bėgius ir Vienos miesto žemę, už kurią moka nuomą, nebūtinai lygią sumai, kuri būtų išleista šiems infrastruktūros objektams įsigyti.

| (124) | Kalbant apie Slovakiją, pagalbos intensyvumas yra didesnis nei 50 %, todėl Komisija bet kokiu atveju turi įvertinti, ar šis didesnis pagalbos intensyvumas išimties tvarka gali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie Slovakiją, pagalbos intensyvumas yra didesnis nei 50 %, todėl Komisija bet kokiu atveju turi įvertinti, ar šis didesnis pagalbos intensyvumas išimties tvarka gali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka.

| (125) | Kalbant apie pagalbos būtinumą, Slovakijos institucijų pateiktoje sąnaudų ir naudos analizėje numatyta, kad be valstybės paramos planuojamo Žilinos Tepličkos transporto terminalo vidinė grąžos norma būtų neigiama. Slovakijai vertinant visą pradinę investiciją, įskaitant žemės įsigijimo sąnaudas, projekto finansavimo trūkumas taikant 5 % diskonto normą atitinka pradinę 25,04 mln. EUR investiciją. 5 % diskonto norma yra panaši į Slovakijos ilgalaikės valstybės skolos grąžą (25). |
| --- | --- |

(125)

Kalbant apie pagalbos būtinumą, Slovakijos institucijų pateiktoje sąnaudų ir naudos analizėje numatyta, kad be valstybės paramos planuojamo Žilinos Tepličkos transporto terminalo vidinė grąžos norma būtų neigiama. Slovakijai vertinant visą pradinę investiciją, įskaitant žemės įsigijimo sąnaudas, projekto finansavimo trūkumas taikant 5 % diskonto normą atitinka pradinę 25,04 mln. EUR investiciją. 5 % diskonto norma yra panaši į Slovakijos ilgalaikės valstybės skolos grąžą (25).

| (126) | Lentelėje apibendrinamos planuojamos Žilinos terminalo statybos investicinės sąnaudos, veiklos sąnaudos, laukiama investicijų grąža ir pagalbos suma, apskaičiuotos Slovakijos institucijų pateiktoje sąnaudų ir naudos analizėje.












  mln. EUR |
| --- | --- |
| Terminalas | Investicinės sąnaudos | Veiklos sąnaudos | Sąnaudos iš viso | Pajamos | Valstybės pagalbą | Laukiamas pelnas | Grynoji dabartinė vertė suteikus valstybės pagalbą (5 %) |
| Žilina | 25,04 | 24,81 | 49,85 | 24,81 | 25,04 | 0 | 0,00 |
| Šaltinis. Slovakijos institucijos, sąnaudų ir naudos analizė |

(126)

Lentelėje apibendrinamos planuojamos Žilinos terminalo statybos investicinės sąnaudos, veiklos sąnaudos, laukiama investicijų grąža ir pagalbos suma, apskaičiuotos Slovakijos institucijų pateiktoje sąnaudų ir naudos analizėje.

mln. EUR

Terminalas

Investicinės sąnaudos

Veiklos sąnaudos

Sąnaudos iš viso

Pajamos

Valstybės pagalbą

Laukiamas pelnas

Grynoji dabartinė vertė suteikus valstybės pagalbą (5 %)

Žilina

25,04

24,81

49,85

24,81

25,04

0

0,00

Šaltinis. Slovakijos institucijos, sąnaudų ir naudos analizė

| (127) | Pradine investicija dengiamas projekto finansavimo trūkumas, todėl Komisija daro išvadą, kad ši pagalba yra būtina įvairiarūšio perkrovimo terminalo statybai ir mišriojo vežimo Slovakijoje plėtrai užtikrinti. Ji taip pat laikosi nuomonės, kad ši pagalba bus nuolat apribojama iki mažiausios būtinos sumos, nes ji yra didesnė negu finansavimo trūkumas, todėl yra proporcinga siekiant bendro intereso tikslo užtikrinti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto. |
| --- | --- |

(127)

Pradine investicija dengiamas projekto finansavimo trūkumas, todėl Komisija daro išvadą, kad ši pagalba yra būtina įvairiarūšio perkrovimo terminalo statybai ir mišriojo vežimo Slovakijoje plėtrai užtikrinti. Ji taip pat laikosi nuomonės, kad ši pagalba bus nuolat apribojama iki mažiausios būtinos sumos, nes ji yra didesnė negu finansavimo trūkumas, todėl yra proporcinga siekiant bendro intereso tikslo užtikrinti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto.

7.2.3.   Aptariama infrastruktūra prieinama visiems naudotojams jų nediskriminuojant

| (128) | Šia priemone siekiama pastatyti žemyniniam mišriajam vežimui, visų pirma puspriekabėmis ir nuimamaisiais kėbulais, skirtus viešuosius įvairiarūšius perkrovimo terminalus siekiant paremti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto. Šiam tikslui pasiekti:






  a) | terminalus valdys nuo juos naudojančių transporto įmonių nepriklausomos įmonės; |
| --- | --- | --- |

(128)

Šia priemone siekiama pastatyti žemyniniam mišriajam vežimui, visų pirma puspriekabėmis ir nuimamaisiais kėbulais, skirtus viešuosius įvairiarūšius perkrovimo terminalus siekiant paremti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto. Šiam tikslui pasiekti:

a)

terminalus valdys nuo juos naudojančių transporto įmonių nepriklausomos įmonės;

| b) | terminalai bus laisvai prieinami; |
| --- | --- |

b)

terminalai bus laisvai prieinami;

| c) | terminaluose bus siūlomos nieko nediskriminuojančios ir skaidrios sąlygos. |
| --- | --- |

c)

terminaluose bus siūlomos nieko nediskriminuojančios ir skaidrios sąlygos.

| (129) | Siekiant užtikrinti nediskriminuojamą prieigą prie terminalų ir išvengti interesų konfliktų tarp pasirinkto terminalo operatoriaus ir transporto įmonių, terminalų operatorius bus nepriklausomas nuo transporto įmonių. |
| --- | --- |

(129)

Siekiant užtikrinti nediskriminuojamą prieigą prie terminalų ir išvengti interesų konfliktų tarp pasirinkto terminalo operatoriaus ir transporto įmonių, terminalų operatorius bus nepriklausomas nuo transporto įmonių.

| (130) | Be to, terminalų savininke liks Slovakijos valstybė, kuri bet kokioje koncesijos sutartyje numatys terminalų operatoriaus prievolę užtikrinti laisvą prieigą visiems naudotojams, įskaitant visus vežėjus ir įvairiarūšio transporto terminalų operatorius, jų nediskriminuojant. Pasirinktam operatoriui neįvykdžius šios koncesijos sutarties sąlygos, valstybė galės pasinaudoti įgaliojimais panaikinti koncesiją ir vėl paskelbti koncesijos konkursą. |
| --- | --- |

(130)

Be to, terminalų savininke liks Slovakijos valstybė, kuri bet kokioje koncesijos sutartyje numatys terminalų operatoriaus prievolę užtikrinti laisvą prieigą visiems naudotojams, įskaitant visus vežėjus ir įvairiarūšio transporto terminalų operatorius, jų nediskriminuojant. Pasirinktam operatoriui neįvykdžius šios koncesijos sutarties sąlygos, valstybė galės pasinaudoti įgaliojimais panaikinti koncesiją ir vėl paskelbti koncesijos konkursą.

| (131) | Taigi prieiga prie aptariamos infrastruktūros bus užtikrinta visiems naudotojams jų nediskriminuojant. |
| --- | --- |

(131)

Taigi prieiga prie aptariamos infrastruktūros bus užtikrinta visiems naudotojams jų nediskriminuojant.

7.2.4.   Dėl pagalbos neatsiranda konkurencijos iškraipymų, prieštaraujančių bendram interesui

| (132) | Priemonė, apie kurią iš pradžių pranešta, darytų poveikį įvairiarūšių terminalų paslaugoms Slovakijos Respublikoje, kurios taip pat yra paklausios tarp užsienio naudotojų iš Austrijos, Čekijos, Vengrijos ir mažesniu mastu – iš Lenkijos. Siekdamos išvengti konkurencijos iškraipymo rizikos, kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, ir išbandyti savo prielaidą dėl terminalo poveikio prekių vežimą perkeliant iš kelių transporto į geležinkelių transportą, Slovakijos institucijos nusprendė pagal šį projektą pastatyti vienintelį bandomąjį Žilinos Tepličkos terminalą. Šis terminalas nuo esamų Metrans ir WienCont terminalų bus nutolęs daugiau kaip 200 kilometrų. Taigi jo pasiekiamumo zonos nesutaps su Metrans ir WienCont zonomis. Taip bus sumažintas priemonės poveikis konkurencijai (26). |
| --- | --- |

(132)

Priemonė, apie kurią iš pradžių pranešta, darytų poveikį įvairiarūšių terminalų paslaugoms Slovakijos Respublikoje, kurios taip pat yra paklausios tarp užsienio naudotojų iš Austrijos, Čekijos, Vengrijos ir mažesniu mastu – iš Lenkijos. Siekdamos išvengti konkurencijos iškraipymo rizikos, kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, ir išbandyti savo prielaidą dėl terminalo poveikio prekių vežimą perkeliant iš kelių transporto į geležinkelių transportą, Slovakijos institucijos nusprendė pagal šį projektą pastatyti vienintelį bandomąjį Žilinos Tepličkos terminalą. Šis terminalas nuo esamų Metrans ir WienCont terminalų bus nutolęs daugiau kaip 200 kilometrų. Taigi jo pasiekiamumo zonos nesutaps su Metrans ir WienCont zonomis. Taip bus sumažintas priemonės poveikis konkurencijai (26).

| (133) | Slovakijos institucijų teigimu, Žilinoje veikia laikinasis terminalas, priklausantis įmonei Intrans. Kitaip negu planuojamas terminalas, šis terminalas yra nedidelis ir įsikūręs miesto centre. Šiame terminale krovimo platformą galima pasiekti tik vienu 400 metrų ilgio bėgių keliu, kurio neįmanoma pailginti. Šis terminalas skirtas jūrų konteineriams ir jame neįrengta jokių ožinių kranų ar įrangos nuimamiesiems kėbulams ir puspriekabėms perkrauti. Dėl miesto planavimo pokyčių esamas Žilinos terminalas bet kuriuo atveju artimiausioje ateityje bus uždarytas. |
| --- | --- |

(133)

Slovakijos institucijų teigimu, Žilinoje veikia laikinasis terminalas, priklausantis įmonei Intrans. Kitaip negu planuojamas terminalas, šis terminalas yra nedidelis ir įsikūręs miesto centre. Šiame terminale krovimo platformą galima pasiekti tik vienu 400 metrų ilgio bėgių keliu, kurio neįmanoma pailginti. Šis terminalas skirtas jūrų konteineriams ir jame neįrengta jokių ožinių kranų ar įrangos nuimamiesiems kėbulams ir puspriekabėms perkrauti. Dėl miesto planavimo pokyčių esamas Žilinos terminalas bet kuriuo atveju artimiausioje ateityje bus uždarytas.

| (134) | Slovakijos institucijos patvirtino, kad krovimo mokesčiai viešuosiuose terminaluose atitiks rinkoje jau veikiančių įvairiarūšio transporto terminalų krovimo mokesčius. Kaip matyti iš Slovakijos institucijų atlikto tyrimo, krovimo mokesčiai ES terminaluose svyruoja nuo 16,3 iki 56 EUR už vienetą, o vidutinis mokestis sudaro 30 EUR. Slovakijos institucijų pateikta sąnaudų ir naudos analizė buvo pagrįsta prielaida, kad būsimi krovimo mokesčiai visuose keturiuose viešuosiuose terminaluose sudarys 28–29 EUR už vienetą. Taigi mokesčiai viešajame Žilinos Tepličkos terminale bus nustatyti taip, kad būtų įmanoma išlaikyti geležinkelių transporto konkurencingumą, palyginti su kelių sektoriumi. Jeigu mokesčiai būtų padidinti, viešųjų terminalų operatorius iš kelių transporto sektoriaus negalėtų pritraukti pakankamai krovinių savo veiklos sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(134)

Slovakijos institucijos patvirtino, kad krovimo mokesčiai viešuosiuose terminaluose atitiks rinkoje jau veikiančių įvairiarūšio transporto terminalų krovimo mokesčius. Kaip matyti iš Slovakijos institucijų atlikto tyrimo, krovimo mokesčiai ES terminaluose svyruoja nuo 16,3 iki 56 EUR už vienetą, o vidutinis mokestis sudaro 30 EUR. Slovakijos institucijų pateikta sąnaudų ir naudos analizė buvo pagrįsta prielaida, kad būsimi krovimo mokesčiai visuose keturiuose viešuosiuose terminaluose sudarys 28–29 EUR už vienetą. Taigi mokesčiai viešajame Žilinos Tepličkos terminale bus nustatyti taip, kad būtų įmanoma išlaikyti geležinkelių transporto konkurencingumą, palyginti su kelių sektoriumi. Jeigu mokesčiai būtų padidinti, viešųjų terminalų operatorius iš kelių transporto sektoriaus negalėtų pritraukti pakankamai krovinių savo veiklos sąnaudoms padengti.

| (135) | Taigi Komisija daro išvadą, kad ši priemonė neiškraipo konkurencijos tiek, kad būtų prieštaraujama bendram interesui. |
| --- | --- |

(135)

Taigi Komisija daro išvadą, kad ši priemonė neiškraipo konkurencijos tiek, kad būtų prieštaraujama bendram interesui.

8.   IŠVADA

| (136) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad tenkinamos visos sąlygos, o 25,04 mln. EUR investicinė pagalba Žilinos Tepličkos terminalui yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad tenkinamos visos sąlygos, o 25,04 mln. EUR investicinė pagalba Žilinos Tepličkos terminalui yra suderinama su vidaus rinka.

| (137) | Slovakija iš pradžių planavo pastatyti keturis viešuosius įvairiarūšius terminalus, todėl Komisija reikalauja stebėti terminalą, kuris bus pastatytas pagal bandomąjį projektą, apie kurį šiuo metu pranešta. Remdamasi stebėjimo rezultatais, Komisija galės priimti pagrįstesnį sprendimą dėl pagalbos būtinumo ir jos poveikio konkurencijai, jei kuriuo nors metu ateityje Slovakija praneštų apie pagalbą likusiems trims terminalams, |
| --- | --- |

(137)

Slovakija iš pradžių planavo pastatyti keturis viešuosius įvairiarūšius terminalus, todėl Komisija reikalauja stebėti terminalą, kuris bus pastatytas pagal bandomąjį projektą, apie kurį šiuo metu pranešta. Remdamasi stebėjimo rezultatais, Komisija galės priimti pagrįstesnį sprendimą dėl pagalbos būtinumo ir jos poveikio konkurencijai, jei kuriuo nors metu ateityje Slovakija praneštų apie pagalbą likusiems trims terminalams,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Slovakijos Respublika planuoja suteikti Žilinos Tepličkos terminalo statybai skirdama pradinę 25,04 mln. EUR investicinę pagalbą, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnį.

Todėl šią 25,04 mln. EUR pagalbą suteikti leidžiama.

2 straipsnis

Po trejų metų Slovakijos Respublika pateiks tokią informaciją:

| a) | bendrą įvairiarūšio vežimo apimtį, žemyninio vežimo apimtį ir vežimo naudojant kitokias nei ISO konteineriai priemones apimtį Slovakijoje ir Žilinos Tepličkos terminale; |
| --- | --- |

a)

bendrą įvairiarūšio vežimo apimtį, žemyninio vežimo apimtį ir vežimo naudojant kitokias nei ISO konteineriai priemones apimtį Slovakijoje ir Žilinos Tepličkos terminale;

| b) | kainas, taikomas Žilinos Tepličkos terminale; |
| --- | --- |

b)

kainas, taikomas Žilinos Tepličkos terminale;

| c) | ar naujųjų terminalų klientai anksčiau naudojosi esamais terminalais ir, jeigu taip, ištirs, kodėl jie pasirinko naujuosius terminalus. |
| --- | --- |

c)

ar naujųjų terminalų klientai anksčiau naudojosi esamais terminalais ir, jeigu taip, ištirs, kodėl jie pasirinko naujuosius terminalus.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 17 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 45, 2013 2 16, p. 13.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Teorinis perkrovimo pajėgumas remiantis esamu išsidėstymu ir naudojamais krovimo metodais bei proceso technologijomis.

3

(4)  Teorinis naujųjų terminalų perkrovimo pajėgumas užbaigus pirmąjį statybos etapą.

4

Šaltinis. Slovakijos Respublikos transporto, statybos ir regioninės plėtros ministerija, remiamasi terminalų savininkų ir operatorių pateikta informacija.

Šaltinis.

(5)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

5

(6)  Tarptautinė mišriojo vežimo kelių ir geležinkelių transportu bendrovių sąjunga: http://www.uirr.com/en/media-centre/annual-reports/annual-reports/mediacentre/516-annual-report-2011.html.

6

(7)  Tarptautinė geležinkelių sąjunga: http://www.uic.org/IMG/pdf/2012_report_on_combined_transport_in_europe.pdf.

7

(8)  Žr., be kita ko, 2002 m. spalio 24 d. sprendimą Aéroports de Paris, C-82/01P, Rink. p. I-9297, ir sprendimą Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją, T-443/08 ir T-445/08, dar nepaskelbtą Rinkinyje.

8

Aéroports de Paris

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją

(9)  Žr. visų pirma 1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimo Philip Morris prieš Komisiją, 730/79, Rink. p. 2671, 11 punktą, 2001 m. lapkričio 22 d. sprendimo Ferring, C-53/00, Rink. p. I-9067, 21 punktą ir 2004 m. balandžio 29 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, Rink. p. I-3679, 44 punktą.

9

Philip Morris prieš Komisiją

Ferring

Italija prieš Komisiją

(10)  1998 m. balandžio 30 d. sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717.

10

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(11)  Žr. 2001 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimą byloje N 597/2000 (OL C 102, 2001 3 31, p. 8), 2001 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimą byloje N 208/2000 (OL C 315, 2000 1 4, p. 21), 2000 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimą byloje N 755/1999 (OL C 71, 2001 3 3, p. 17 ir 19) ir 2001 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimą byloje N 550/01 (OL C 24, 2002 1 26, p. 2).

11

(12)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas Altmark Trans GmbH, C-280/00, Rink. p. I-7747.

12

Altmark Trans GmbH

(13)  Žr. 2009 m. vasario 11 d. Komisijos sprendimą byloje N 651/08, Kombinuotasis įvairiarūšis konteinerių terminalas (EFRO) (OL C 60, 2009 3 14, p. 4).

13

Kombinuotasis įvairiarūšis konteinerių terminalas

(14)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

14

(15)  1978 m. spalio 12 d. sprendimo Komisija prieš Belgiją, C-156/77, Rink. p. I-1881, 10 punktas.

15

Komisija prieš Belgiją

(16)  Žr. 2010 m. liepos 20 d. Komisijos sprendimą byloje C 17/10, Firmin srl (OL C 278, 2010 10 15, p. 28).

16

Firmin srl

(17)  1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos direktyva 92/106/EEB dėl tam tikrų kombinuoto krovinių vežimo tarp valstybių narių tipų bendrųjų taisyklių nustatymo (OL L 368, 1992 12 17, p. 38).

17

(18)  Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas, COM(2011)144, 2011 3 28.

18

Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas

(19)  Komunikatas „Europos ekonomikos atkūrimo planas“, COM(2008) 800 galutinis, 2008 11 26.

19

(20)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (OL L 204, 2010 8 5, p. 1).

20

(21)  1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25).

21

(22)  COM(2011) 650 galutinis, OL C 37, 2012 2 10, p. 16.

22

(23)  Žr. 2001 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimą byloje N 597/2000, Nyderlandai, Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen, 2001 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimą byloje N 208/2000, Nyderlandai, SOIT, 2000 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimą byloje N 755/1999, Italija, Bolzano, ir 2010 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą byloje N 490/2010, Belgija, Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest.

23

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(24)  Žr. 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą byloje SA.33434, Prancūzija, Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre, 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos sprendimą byloje SA.33486, Vokietija, Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr (dar nepaskelbtas), ir 2012 m. spalio 17 d. Komisijos sprendimą byloje SA.34501, Vokietija, Kėnigs Vusterhauzeno/Vildau vidaus vandenų uosto plėtra.

24

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr

Kėnigs Vusterhauzeno/Vildau vidaus vandenų uosto plėtra

(25)  2012 m. rugsėjo mėn. Slovakijos ilgalaikės valstybės skolos palūkanų norma sudarė 4,2 %, žr. ECB interneto svetainę http://www.ecb.int/stats/money/long/html/index.en.html.

25

(26)  2011 m. lapkričio 9 d. sprendimo byloje SA.32632 (2011/N) ETGE, OL C 82, 2012 3 21, p. 2, 15 dalyje Komisija mini 35 kilometrų pritraukimo spindulį, taikomą regione, kuriame veikia daug terminalų (Belgijos ir Nyderlandų siena). Slovakijos institucijos skaičiuoja 100 kilometrų pasiekiamumo zoną. Prahos regione 70 kilometrų pritraukimo spinduliu veikia 7 terminalai: 2 dideli terminalai Prahoje, 2 terminalai Melnyke (40 km) ir trys Lovosicėse (70 km).

26

ETGE

---

Klaidų ištaisymas

| 9.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/31

---

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/62/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatos dėl falsifikuotų vaistų patekimo į teisėtą tiekimo tinklą prevencijos, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 174, 2011 m. liepos 1 d.
  )

80 puslapis, 1 straipsnis, 12 dalis

yra:

| „12. | Įterpiamas šis straipsnis: |
| --- | --- |

„12.

Įterpiamas šis straipsnis:

„54a straipsnis

1.   Receptiniai vaistai turi 54 straipsnio o punkte nurodytas apsaugos priemones, išskyrus atvejus, kai jie įrašyti į sąrašą laikantis tvarkos pagal šio straipsnio 2 dalies b punktą.

Nereceptiniai vaistai neturi 54 straipsnio o punkte nurodytų apsaugos priemonių, išskyrus atvejus, kai išimties tvarka jie įrašyti į sąrašą laikantis tvarkos pagal šio straipsnio 2 dalies b punktą, jei įvertinus nustatyta, kad yra šių vaistų falsifikacijos rizika.

2.   Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotuosius aktus pagal 121a straipsnį bei laikydamasi 121b ir 121c straipsniuose nustatytų sąlygų, patvirtina priemones, papildančias 54 straipsnio o punktą, siekdama nustatyti išsamias apsaugos priemonių, nurodytų 54 straipsnio o punkte, naudojimo taisykles.

Tuose deleguotuosius aktuose nustatoma:

| a) | 54 straipsnio o dalyje nurodytų apsaugos priemonių unikalaus identifikatoriaus, kuris suteikia galimybę patikrinti vaistų autentiškumą ir identifikuoti atskiras pakuotes, charakteristikos ir techninės specifikacijos. Nustatant apsaugos priemones reikia tinkamai atsižvelgti į ekonominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

54 straipsnio o dalyje nurodytų apsaugos priemonių unikalaus identifikatoriaus, kuris suteikia galimybę patikrinti vaistų autentiškumą ir identifikuoti atskiras pakuotes, charakteristikos ir techninės specifikacijos. Nustatant apsaugos priemones reikia tinkamai atsižvelgti į ekonominį veiksmingumą;

| b) | sąrašai, kuriuose išvardyti vaistai ar vaistų kategorijos, kuriems, kai jie yra receptiniai vaistai, apsaugos priemonės, nurodytos 54 straipsnio o punkte, netaikomos, ir kai jie yra nereceptiniai vaistai, šios priemonės taikomos. Tie sąrašai nustatomi atsižvelgiant į falsifikacijos riziką, susijusią ar kylančią dėl vaistų ar jų kategorijų.“ |
| --- | --- |

b)

sąrašai, kuriuose išvardyti vaistai ar vaistų kategorijos, kuriems, kai jie yra receptiniai vaistai, apsaugos priemonės, nurodytos 54 straipsnio o punkte, netaikomos, ir kai jie yra nereceptiniai vaistai, šios priemonės taikomos. Tie sąrašai nustatomi atsižvelgiant į falsifikacijos riziką, susijusią ar kylančią dėl vaistų ar jų kategorijų.“

turi būti:

| „12. | Įterpiamas šis straipsnis: |
| --- | --- |

„12.

Įterpiamas šis straipsnis:

„54a straipsnis

1.   Receptiniai vaistai turi turėti 54 straipsnio o punkte nurodytas apsaugos priemones, išskyrus atvejus, kai jie įrašyti į sąrašą laikantis tvarkos pagal šio straipsnio 2 dalies b punktą.

Nereceptiniai vaistai neturi turėti 54 straipsnio o punkte nurodytų apsaugos priemonių, išskyrus atvejus, kai išimties tvarka jie įrašyti į sąrašą laikantis tvarkos pagal šio straipsnio 2 dalies b punktą, jei įvertinus nustatyta, kad yra šių vaistų falsifikacijos rizika.

2.   Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotuosius aktus pagal 121a straipsnį bei laikydamasi 121b ir 121c straipsniuose nustatytų sąlygų, patvirtina priemones, papildančias 54 straipsnio o punktą, siekdama nustatyti išsamias apsaugos priemonių, nurodytų 54 straipsnio o punkte, naudojimo taisykles.

Tuose deleguotuosius aktuose nustatoma:

| a) | 54 straipsnio o dalyje nurodytų apsaugos priemonių unikalaus identifikatoriaus, kuris suteikia galimybę patikrinti vaistų autentiškumą ir identifikuoti atskiras pakuotes, charakteristikos ir techninės specifikacijos. Nustatant apsaugos priemones reikia tinkamai atsižvelgti į ekonominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

54 straipsnio o dalyje nurodytų apsaugos priemonių unikalaus identifikatoriaus, kuris suteikia galimybę patikrinti vaistų autentiškumą ir identifikuoti atskiras pakuotes, charakteristikos ir techninės specifikacijos. Nustatant apsaugos priemones reikia tinkamai atsižvelgti į ekonominį veiksmingumą;

| b) | sąrašai, kuriuose išvardyti vaistai ar vaistų kategorijos, kuriems, kai jie yra receptiniai vaistai, apsaugos priemonės, nurodytos 54 straipsnio o punkte, neturi būti taikomos, ir kai jie yra nereceptiniai vaistai, šios priemonės taikomos. Tie sąrašai nustatomi atsižvelgiant į falsifikacijos riziką, susijusią ar kylančią dėl vaistų ar jų kategorijų.“ |
| --- | --- |

b)

sąrašai, kuriuose išvardyti vaistai ar vaistų kategorijos, kuriems, kai jie yra receptiniai vaistai, apsaugos priemonės, nurodytos 54 straipsnio o punkte, neturi būti taikomos, ir kai jie yra nereceptiniai vaistai, šios priemonės taikomos. Tie sąrašai nustatomi atsižvelgiant į falsifikacijos riziką, susijusią ar kylančią dėl vaistų ar jų kategorijų.“

---