# Euroopan unionin C 271/19.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 271 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta19. elokuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 271

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta19. elokuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014 |
| 2014/C 271/01 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheista — Alueiden komitea 20 vuotta ja — Alue- ja paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen Euroopan unionissa | 1 |
| 2014/C 271/02 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta — Alueiden komitean ehdotukset Euroopan unionin uudelle lainsäädäntökaudelle | 6 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014 |
| 2014/C 271/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa | 11 |
| 2014/C 271/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunkiliikennepaketti | 18 |
| 2014/C 271/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma ja kestävät kaupungit | 25 |
| 2014/C 271/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tulevat politiikat oikeus- ja sisäasiain alalla | 30 |
| 2014/C 271/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Asunnottomuutta koskeva EU:n strategia | 36 |
| 2014/C 271/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR) | 40 |
| 2014/C 271/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Monitasoinen hallinto vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian edistämisessä ja kansainvälisten Aichin tavoitteiden saavuttamisessa | 45 |
| 2014/C 271/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvion toteuttaminen | 53 |
| 2014/C 271/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan unionin talousarvioesitys vuodelle 2015 | 58 |
| 2014/C 271/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Hyogon toimintaohjelman jatkaminen vuoden 2015 jälkeen: riskien hallinta selviytymiskyvyn saavuttamiseksi | 61 |
| 2014/C 271/13 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Maatalouden geenivarat – säilyttämisestä kestävään käyttöön | 66 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

2014/C 271/01

Alueiden komitean päätöslauselma aiheista — Alueiden komitea 20 vuotta ja — Alue- ja paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen Euroopan unionissa

1

2014/C 271/02

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta — Alueiden komitean ehdotukset Euroopan unionin uudelle lainsäädäntökaudelle

6

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

2014/C 271/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa

11

2014/C 271/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunkiliikennepaketti

18

2014/C 271/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma ja kestävät kaupungit

25

2014/C 271/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tulevat politiikat oikeus- ja sisäasiain alalla

30

2014/C 271/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Asunnottomuutta koskeva EU:n strategia

36

2014/C 271/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)

40

2014/C 271/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Monitasoinen hallinto vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian edistämisessä ja kansainvälisten Aichin tavoitteiden saavuttamisessa

45

2014/C 271/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvion toteuttaminen

53

2014/C 271/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan unionin talousarvioesitys vuodelle 2015

58

2014/C 271/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta Hyogon toimintaohjelman jatkaminen vuoden 2015 jälkeen: riskien hallinta selviytymiskyvyn saavuttamiseksi

61

2014/C 271/13

Alueiden komitean lausunto aiheesta Maatalouden geenivarat – säilyttämisestä kestävään käyttöön

66

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014 |
| 2014/C 271/14 | Alueiden komitean lausunto – Työvoiman liikkuvuus ja Eures–verkoston vahvistaminen | 70 |
| 2014/C 271/15 | Alueiden komitean lausunto – EU:n pankkien rakenneuudistukset ja varjopankkitoiminnan avoimuus | 87 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

2014/C 271/14

Alueiden komitean lausunto – Työvoiman liikkuvuus ja Eures–verkoston vahvistaminen

70

2014/C 271/15

Alueiden komitean lausunto – EU:n pankkien rakenneuudistukset ja varjopankkitoiminnan avoimuus

87

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/1

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheista

”Alueiden komitea 20 vuotta” ja

”Alue- ja paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen Euroopan unionissa”

2014/C 271/01

ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, joiden nojalla alueiden komitealla on uusia oikeuksia ja velvollisuuksia Euroopan unionin poliittisessa järjestelmässä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, joiden nojalla alueiden komitealla on uusia oikeuksia ja velvollisuuksia Euroopan unionin poliittisessa järjestelmässä,

| — | ottaa huomioon tehtävänkuvauksensa, jonka mukaan alueiden komitea on alue- ja paikallisedustajien poliittinen kokous, jolla on sekä demokraattinen että alueellinen edustustehtävä unionin päätöksentekoprosessissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tehtävänkuvauksensa, jonka mukaan alueiden komitea on alue- ja paikallisedustajien poliittinen kokous, jolla on sekä demokraattinen että alueellinen edustustehtävä unionin päätöksentekoprosessissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin kanssa 5. helmikuuta 2014 allekirjoitetun yhteistyösopimuksen, jossa vahvistetaan virallisesti yhteinen halu lujittaa unionin demokraattista legitimiteettiä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin kanssa 5. helmikuuta 2014 allekirjoitetun yhteistyösopimuksen, jossa vahvistetaan virallisesti yhteinen halu lujittaa unionin demokraattista legitimiteettiä,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan, jossa lisätään komitean mahdollisuuksia osallistua vuotuisen työohjelman ja lainsäädäntöohjelman toteuttamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan, jossa lisätään komitean mahdollisuuksia osallistua vuotuisen työohjelman ja lainsäädäntöohjelman toteuttamiseen,

| — | korostaa ainutlaatuista asemaansa ja työtä, jota se on tehnyt Euroopan unionin puolesta ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden hyväksi jo 20 vuotta, |
| --- | --- |

—

korostaa ainutlaatuista asemaansa ja työtä, jota se on tehnyt Euroopan unionin puolesta ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden hyväksi jo 20 vuotta,

| — | painottaa komitean yhä suurempia mahdollisuuksia vaikuttaa unionin lainsäädännön laadintaan neuvoa-antavan tehtävänsä kautta sekä korostaa, että sillä on poliittinen rooli EU:n lainsäädäntäprosessissa; komitean keskeisenä tehtävänä on varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen alalla otetaan huomioon lainsäädäntäprosessissa, |
| --- | --- |

—

painottaa komitean yhä suurempia mahdollisuuksia vaikuttaa unionin lainsäädännön laadintaan neuvoa-antavan tehtävänsä kautta sekä korostaa, että sillä on poliittinen rooli EU:n lainsäädäntäprosessissa; komitean keskeisenä tehtävänä on varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen alalla otetaan huomioon lainsäädäntäprosessissa,

| — | on päättänyt juhlistaa 20-vuotistaivaltaan pohtimalla tulevaa poliittista ja institutionaalista rooliaan Euroopan unionin hallinnossa ja jakaa tältä pohjalta näkemyksensä Euroopan unionin yhdentymisprosessin tulevaisuudesta, |
| --- | --- |

—

on päättänyt juhlistaa 20-vuotistaivaltaan pohtimalla tulevaa poliittista ja institutionaalista rooliaan Euroopan unionin hallinnossa ja jakaa tältä pohjalta näkemyksensä Euroopan unionin yhdentymisprosessin tulevaisuudesta,

| — | ehdottaa sitä varten kolmeen strategiseen tavoitteeseen perustuvaa etenemissuunnitelmaa, jolla Euroopan unionin kehitys saadaan uuteen vauhtiin. |
| --- | --- |

—

ehdottaa sitä varten kolmeen strategiseen tavoitteeseen perustuvaa etenemissuunnitelmaa, jolla Euroopan unionin kehitys saadaan uuteen vauhtiin.

| 1. | Vahvistetaan Euroopan kansalaisten hyväksyvää suhtautumista ja luottamusta Euroopan unioniin |
| --- | --- |

1.

Vahvistetaan Euroopan kansalaisten hyväksyvää suhtautumista ja luottamusta Euroopan unioniin

| 1.1 | toteaa äskettäisten Euroopan parlamentin vaalien tulosten valossa, että luottamussidettä Euroopan unionin ja kansalaisten välillä on tarpeen vahvistaa, jotta unionin toiminta vastaisi paremmin kansalaisia huolestuttaviin kysymyksiin ja toisi todellista lisäarvoa. |
| --- | --- |

1.1

toteaa äskettäisten Euroopan parlamentin vaalien tulosten valossa, että luottamussidettä Euroopan unionin ja kansalaisten välillä on tarpeen vahvistaa, jotta unionin toiminta vastaisi paremmin kansalaisia huolestuttaviin kysymyksiin ja toisi todellista lisäarvoa.

| 1.2 | korostaa AK:n strategista roolia alue- ja paikallisviranomaisten äänenä Euroopan yhdentymishankkeen onnistumisessa, myös ”alueiden Eurooppaa” ajatellen. Komitea korostaa, että se on välttämätön väline tuotaessa esiin ihmisiä lähinnä olevan hallintotason intressejä ja huolenaiheita ja mahdollistettaessa se, että nämä intressit otetaan huomioon EU:n päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

1.2

korostaa AK:n strategista roolia alue- ja paikallisviranomaisten äänenä Euroopan yhdentymishankkeen onnistumisessa, myös ”alueiden Eurooppaa” ajatellen. Komitea korostaa, että se on välttämätön väline tuotaessa esiin ihmisiä lähinnä olevan hallintotason intressejä ja huolenaiheita ja mahdollistettaessa se, että nämä intressit otetaan huomioon EU:n päätöksentekoprosessissa.

| 1.3 | katsoo ottaen huomioon lainsäädännössä vahvistetut EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet, että EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaistahot ovat yhdessä vastuussa Euroopan unionin sääntelyn toimivuuden vahvistamisesta siten, että laaditaan nykyistä avoimempia menettelyjä, vähennetään hallinnollista taakkaa ja otetaan käyttöön mekanismeja, joiden avulla pystytään tarkastelemaan EU:n toiminnan vaikutuksia kansalaisten päivittäiseen elämään. |
| --- | --- |

1.3

katsoo ottaen huomioon lainsäädännössä vahvistetut EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet, että EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaistahot ovat yhdessä vastuussa Euroopan unionin sääntelyn toimivuuden vahvistamisesta siten, että laaditaan nykyistä avoimempia menettelyjä, vähennetään hallinnollista taakkaa ja otetaan käyttöön mekanismeja, joiden avulla pystytään tarkastelemaan EU:n toiminnan vaikutuksia kansalaisten päivittäiseen elämään.

| 1.4 | korostaa, että Eurobarometri-kyselyjen perusteella Euroopan kansalaiset luottavat paikallis- ja aluevaltuutettuihin ja odottavat, että nämä osallistuisivat enemmän EU:n hallintoon, ja katsoo näin ollen olennaisen tärkeäksi vahvistaa asemaansa poliittisena edustajakokouksena ja hankkia arvostusta jäsenilleen uskottujen EU-tason sekä paikallisten ja alueellisten tehtävien hoitamiselle sekä unionin tasolla että valtiollisissa, alueellisissa ja paikallisissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että Eurobarometri-kyselyjen perusteella Euroopan kansalaiset luottavat paikallis- ja aluevaltuutettuihin ja odottavat, että nämä osallistuisivat enemmän EU:n hallintoon, ja katsoo näin ollen olennaisen tärkeäksi vahvistaa asemaansa poliittisena edustajakokouksena ja hankkia arvostusta jäsenilleen uskottujen EU-tason sekä paikallisten ja alueellisten tehtävien hoitamiselle sekä unionin tasolla että valtiollisissa, alueellisissa ja paikallisissa yhteyksissä.

| 1.5 | aikoo lujittaa demokraattista legitimiteettiään ja poliittista identiteettiään Euroopan unionin elimenä ja EU:n alue- ja paikallisedustajien kokouksena sekä tuoda lausuntojaan ja kannanottojaan paremmin esille ja lisätä niiden poliittista vaikuttavuutta. Komitea sitoutuu tehostamaan puolueiden ja poliittisten ryhmien kanssa harjoitettavaa poliittista toimintaa kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

1.5

aikoo lujittaa demokraattista legitimiteettiään ja poliittista identiteettiään Euroopan unionin elimenä ja EU:n alue- ja paikallisedustajien kokouksena sekä tuoda lausuntojaan ja kannanottojaan paremmin esille ja lisätä niiden poliittista vaikuttavuutta. Komitea sitoutuu tehostamaan puolueiden ja poliittisten ryhmien kanssa harjoitettavaa poliittista toimintaa kaikilla tasoilla.

| 1.6 | aikoo myös hyödyntää täysimittaisesti paikallista ja alueellista erityisluonnettaan vaikutusvaltansa moninkertaistamiseksi päätöksentekoprosessissa ja sitä varten tukeutua niin maakohtaisten valtuuskuntiensa kuin alueellisten asiantuntijaverkostojenkin työhön tehtäväänsä hoitaessaan. |
| --- | --- |

1.6

aikoo myös hyödyntää täysimittaisesti paikallista ja alueellista erityisluonnettaan vaikutusvaltansa moninkertaistamiseksi päätöksentekoprosessissa ja sitä varten tukeutua niin maakohtaisten valtuuskuntiensa kuin alueellisten asiantuntijaverkostojenkin työhön tehtäväänsä hoitaessaan.

| 1.7 | kehottaa jäsenvaltioita jäseniä nimetessään varmistamaan paikallis- ja aluevaalien tulosta heijastavan poliittisen edustuksen sekä sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteiden noudattamisen ja korostaa tarvetta nopeuttaa nimeämismenettelyjä. |
| --- | --- |

1.7

kehottaa jäsenvaltioita jäseniä nimetessään varmistamaan paikallis- ja aluevaalien tulosta heijastavan poliittisen edustuksen sekä sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteiden noudattamisen ja korostaa tarvetta nopeuttaa nimeämismenettelyjä.

| 1.8 | aikoo edistää naisten ja miesten tasa-arvoa kaikilla toimintansa osa-alueilla unionin demokraattisen legitimiteetin takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

aikoo edistää naisten ja miesten tasa-arvoa kaikilla toimintansa osa-alueilla unionin demokraattisen legitimiteetin takaamiseksi.

| 1.9 | muistuttaa jälleen, että Euroopan unioni tarvitsee todellisen monitasoisen hallintojärjestelmän, jossa varmistetaan kuntien, alueiden ja jäsenvaltioiden tehokas yhteistyö. Komitea painottaa, että Euroopan unionin olisi kohdistettava huomionsa aloihin, missä tarvitaan toimia, ja pidättäydyttävä antamasta uusia sääntöjä aloilla, jotka soveltuvat parhaiten valtio-, alue- ja paikallistason hoidettaviksi. |
| --- | --- |

1.9

muistuttaa jälleen, että Euroopan unioni tarvitsee todellisen monitasoisen hallintojärjestelmän, jossa varmistetaan kuntien, alueiden ja jäsenvaltioiden tehokas yhteistyö. Komitea painottaa, että Euroopan unionin olisi kohdistettava huomionsa aloihin, missä tarvitaan toimia, ja pidättäydyttävä antamasta uusia sääntöjä aloilla, jotka soveltuvat parhaiten valtio-, alue- ja paikallistason hoidettaviksi.

Alueiden komitea konkreettisen Euroopan edustajana

| 1.10 | aikoo tukea täysimääräisesti jäseniään näiden roolissa EU:n ”lähettiläinä” alueilla, kaupungeissa ja kunnissa ja päinvastoin, jotta heidän yhteytensä Euroopan kansalaisiin vahvistuvat. |
| --- | --- |

1.10

aikoo tukea täysimääräisesti jäseniään näiden roolissa EU:n ”lähettiläinä” alueilla, kaupungeissa ja kunnissa ja päinvastoin, jotta heidän yhteytensä Euroopan kansalaisiin vahvistuvat.

| 1.11 | katsookin tarpeelliseksi sijoittaa jäsenvaltioissa sijaitseviin Euroopan parlamentin tiedotustoimistoihin ja Euroopan komission edustustoihin jäsentensä toiminnan tukipisteen, joka edistää vuorovaikutusta Euroopan parlamentin jäsenten kanssa asianomaisilla alueilla, ja on valmis tukemaan Euroopan unionin toiminnan painopisteitä ja EU:n lainsäädännön paikallisia ja alueellisia vaikutuksia esitteleviä hajautettuja tiedotuskampanjoita kyseisten alueiden virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

1.11

katsookin tarpeelliseksi sijoittaa jäsenvaltioissa sijaitseviin Euroopan parlamentin tiedotustoimistoihin ja Euroopan komission edustustoihin jäsentensä toiminnan tukipisteen, joka edistää vuorovaikutusta Euroopan parlamentin jäsenten kanssa asianomaisilla alueilla, ja on valmis tukemaan Euroopan unionin toiminnan painopisteitä ja EU:n lainsäädännön paikallisia ja alueellisia vaikutuksia esitteleviä hajautettuja tiedotuskampanjoita kyseisten alueiden virallisilla kielillä.

| 1.12 | aikoo tukea paremmin jäsentensä työtä heidän paikallis- ja alueyhteisöissään muun muassa auttamalla järjestämään kansalaiskeskusteluja sekä valmistelemaan paikallis- ja aluevaltuustojen erityisistuntoja, joissa käsitellään ajankohtaisia EU-aiheita ja mahdollisesti ehdotuksia eurooppalaisiksi kansalaisaloitteiksi. |
| --- | --- |

1.12

aikoo tukea paremmin jäsentensä työtä heidän paikallis- ja alueyhteisöissään muun muassa auttamalla järjestämään kansalaiskeskusteluja sekä valmistelemaan paikallis- ja aluevaltuustojen erityisistuntoja, joissa käsitellään ajankohtaisia EU-aiheita ja mahdollisesti ehdotuksia eurooppalaisiksi kansalaisaloitteiksi.

| 1.13 | nostaa etualalle poliittisen toimintansa tarjoaman vuoropuhelufoorumin, jolla käsitellään Euroopan unionin alueellista ulottuvuutta: muun muassa alueiden ja kuntien huippukokoukset tarjoavat tilaisuuden keskustella Euroopan tulevaisuudesta ja paikallis- ja alueyhteisöjen kehittämisestä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.13

nostaa etualalle poliittisen toimintansa tarjoaman vuoropuhelufoorumin, jolla käsitellään Euroopan unionin alueellista ulottuvuutta: muun muassa alueiden ja kuntien huippukokoukset tarjoavat tilaisuuden keskustella Euroopan tulevaisuudesta ja paikallis- ja alueyhteisöjen kehittämisestä pitkällä aikavälillä.

| 1.14 | aikoo vahvistaa toimielinten välisen viestinnän strategiaansa, kehottaa uudistamaan Euroopan unionin viestintästrategian ja kannattaa uudenlaista tiedotusta kansalaisille siten, että käytetään selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Komitea korostaa paikallisten ja alueellisten tiedostusvälineiden sekä sosiaalisten verkostojen keskeistä roolia, kun pyritään tarkentamaan käsitystä Euroopan unionista ja edistämään sen poliittisia linjauksia ja konkreettisia saavutuksia. |
| --- | --- |

1.14

aikoo vahvistaa toimielinten välisen viestinnän strategiaansa, kehottaa uudistamaan Euroopan unionin viestintästrategian ja kannattaa uudenlaista tiedotusta kansalaisille siten, että käytetään selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Komitea korostaa paikallisten ja alueellisten tiedostusvälineiden sekä sosiaalisten verkostojen keskeistä roolia, kun pyritään tarkentamaan käsitystä Euroopan unionista ja edistämään sen poliittisia linjauksia ja konkreettisia saavutuksia.

| 2. | Jatketaan Euroopan yhdentymistä, joka perustuu eri hallintotasojen vastuunjaon täysin huomioon ottavaan uudistettuun yhteisömenetelmään |
| --- | --- |

2.

Jatketaan Euroopan yhdentymistä, joka perustuu eri hallintotasojen vastuunjaon täysin huomioon ottavaan uudistettuun yhteisömenetelmään

Alueiden komitea Euroopan unionin uudenlaisen toimintatavan edistäjänä

| 2.1 | pitää monitasoista hallintoa yhtenä perusperiaatteena, johon Euroopan yhdentymistä jatkavan uudistetun yhteisömenetelmän olisi pohjauduttava. |
| --- | --- |

2.1

pitää monitasoista hallintoa yhtenä perusperiaatteena, johon Euroopan yhdentymistä jatkavan uudistetun yhteisömenetelmän olisi pohjauduttava.

| 2.2 | aikoo valvoa monitasoisen hallinnon periaatteiden noudattamista seuraamalla sitoutumista komitean huhtikuussa 2014 hyväksymään eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjaan. |
| --- | --- |

2.2

aikoo valvoa monitasoisen hallinnon periaatteiden noudattamista seuraamalla sitoutumista komitean huhtikuussa 2014 hyväksymään eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjaan.

| 2.3 | kannattaa koheesiopolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä jo nyt noudatettavien kumppanuusperiaatteen toteuttamista koskevien käytännesääntöjen laajentamista muille Euroopan unionin toiminta-aloille. |
| --- | --- |

2.3

kannattaa koheesiopolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä jo nyt noudatettavien kumppanuusperiaatteen toteuttamista koskevien käytännesääntöjen laajentamista muille Euroopan unionin toiminta-aloille.

Alueiden komitea paikallis- ja alueviranomaisten oikeuksien ja toimivallan puolustajana

| 2.4 | pitää valitettavana, että kriisi on vaikuttanut suoraan paikallis- ja aluetason itsehallintoon ja toimintakykyyn, ja aikookin hyödyntää Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin laatimia maaraportteja seuratakseen hajauttamis- ja alueellistamisprosessien etenemistä Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.4

pitää valitettavana, että kriisi on vaikuttanut suoraan paikallis- ja aluetason itsehallintoon ja toimintakykyyn, ja aikookin hyödyntää Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin laatimia maaraportteja seuratakseen hajauttamis- ja alueellistamisprosessien etenemistä Euroopan unionissa.

| 2.5 | aikoo valvoa paikallis- ja alueviranomaisten oikeuksien kunnioittamista EU-tason koordinointimekanismeissa ja pitääkin ratkaisevan tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on käytettävissään sellaiset taloudelliset resurssit, jotka ovat johdonmukaiset toimivallan hajauttamisen kanssa. |
| --- | --- |

2.5

aikoo valvoa paikallis- ja alueviranomaisten oikeuksien kunnioittamista EU-tason koordinointimekanismeissa ja pitääkin ratkaisevan tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on käytettävissään sellaiset taloudelliset resurssit, jotka ovat johdonmukaiset toimivallan hajauttamisen kanssa.

| 2.6 | kannattaa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden ottamista nykyistä paremmin huomioon Euroopan unionin laajentumisstrategiassa, naapuruuspolitiikassa ja kehitysyhteistyöpolitiikassa. |
| --- | --- |

2.6

kannattaa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden ottamista nykyistä paremmin huomioon Euroopan unionin laajentumisstrategiassa, naapuruuspolitiikassa ja kehitysyhteistyöpolitiikassa.

Alueiden komitea toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden ja monitasoisen hallinnon edistäjänä

| 2.7 | muistuttaa toissijaisuusperiaatteen merkityksestä demokratian perusperiaatteena ja olennaisena keinona parantaa EU:n säädösten laatua ja EU:n lisäarvoa sekä vähentää hallinnollista taakkaa. Komitea korostaa, että suhteellisuusperiaatteen kunnioittamiselle on annettava merkittävämpi asema. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota työhön, jota se on tehnyt seurantastrategiansa sekä paikallisen ja alueellisen konsultoinnin välineensä kautta varmistaakseen, että kyseisiä periaatteita noudatetaan. |
| --- | --- |

2.7

muistuttaa toissijaisuusperiaatteen merkityksestä demokratian perusperiaatteena ja olennaisena keinona parantaa EU:n säädösten laatua ja EU:n lisäarvoa sekä vähentää hallinnollista taakkaa. Komitea korostaa, että suhteellisuusperiaatteen kunnioittamiselle on annettava merkittävämpi asema. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota työhön, jota se on tehnyt seurantastrategiansa sekä paikallisen ja alueellisen konsultoinnin välineensä kautta varmistaakseen, että kyseisiä periaatteita noudatetaan.

| 2.8 | korostaa, että kumppanuusperiaate ja monitasoinen hallinto täydentävät toisiaan. |
| --- | --- |

2.8

korostaa, että kumppanuusperiaate ja monitasoinen hallinto täydentävät toisiaan.

| 2.9 | aikoo kantaa vastuunsa toimivaltuuksien tarkistamista Euroopan unionissa käsittelevässä keskustelussa, jonka ansiosta Euroopan unionin toiminnan lisäarvon tulee vahvistua ja joka ei saa typistyä vain Euroopan hyvien ja huonojen puolien vastakkainasetteluksi. |
| --- | --- |

2.9

aikoo kantaa vastuunsa toimivaltuuksien tarkistamista Euroopan unionissa käsittelevässä keskustelussa, jonka ansiosta Euroopan unionin toiminnan lisäarvon tulee vahvistua ja joka ei saa typistyä vain Euroopan hyvien ja huonojen puolien vastakkainasetteluksi.

| 2.10 | aikoo lisätä lausuntojensa vaikutusta hyödyntämällä välineitä, jotka mahdollistavat alueellisten asiantuntijoiden konsultoinnin ja neuvottelut muun muassa lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden ja paikallis- ja alueyhteisöjä edustavien järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

2.10

aikoo lisätä lausuntojensa vaikutusta hyödyntämällä välineitä, jotka mahdollistavat alueellisten asiantuntijoiden konsultoinnin ja neuvottelut muun muassa lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden ja paikallis- ja alueyhteisöjä edustavien järjestöjen kanssa.

| 2.11 | aikoo osallistua aktiivisemmin kaikkiin lainsäädäntäprosessin vaiheisiin pystyäkseen tarvittaessa käyttämään oikeuttaan nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

2.11

aikoo osallistua aktiivisemmin kaikkiin lainsäädäntäprosessin vaiheisiin pystyäkseen tarvittaessa käyttämään oikeuttaan nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa.

| 2.12 | aikoo sitä varten harjoittaa järjestelmällisempää yhteistyötä Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien ja tarpeen mukaan alueellista ulottuvuutta kansallisella tasolla edustavien kamarien sekä myös alueparlamenttien kanssa ja tukea alueviranomaisten käyttämää ennakkovaroitusjärjestelmää. |
| --- | --- |

2.12

aikoo sitä varten harjoittaa järjestelmällisempää yhteistyötä Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien ja tarpeen mukaan alueellista ulottuvuutta kansallisella tasolla edustavien kamarien sekä myös alueparlamenttien kanssa ja tukea alueviranomaisten käyttämää ennakkovaroitusjärjestelmää.

Alueiden komitea yhtenä EU:n lainsäädännön alueellisten vaikutusten arvioijana

| 2.13 | on tyytyväinen edistysaskeliin, joiden ansiosta komitea voi osallistua jo hyvin varhaisessa vaiheessa lainsäädännön laadintaan, ja aikookin kiinnittää erityistä huomiota alueellisten vaikutusten arviointiin ja alueellisten indikaattorien kehittämiseen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen institutionaalisiin yhteistyömekanismeihin, joiden tavoitteena on sääntelyn parantaminen. |
| --- | --- |

2.13

on tyytyväinen edistysaskeliin, joiden ansiosta komitea voi osallistua jo hyvin varhaisessa vaiheessa lainsäädännön laadintaan, ja aikookin kiinnittää erityistä huomiota alueellisten vaikutusten arviointiin ja alueellisten indikaattorien kehittämiseen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen institutionaalisiin yhteistyömekanismeihin, joiden tavoitteena on sääntelyn parantaminen.

| 2.14 | aikoo kehittää edelleen kapasiteettiaan ja lisätä asiantuntemustaan neuvoa-antavan tehtävänsä tueksi hyödyntämällä paikallis- ja alueyhteisöjen sekä eurooppalaisten alueellisten järjestöjen asiantuntemusta lausuntoihin, alueellisten vaikutusten arviointeihin sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisen seurantaan liittyvissä konsultointiprosesseissaan. |
| --- | --- |

2.14

aikoo kehittää edelleen kapasiteettiaan ja lisätä asiantuntemustaan neuvoa-antavan tehtävänsä tueksi hyödyntämällä paikallis- ja alueyhteisöjen sekä eurooppalaisten alueellisten järjestöjen asiantuntemusta lausuntoihin, alueellisten vaikutusten arviointeihin sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisen seurantaan liittyvissä konsultointiprosesseissaan.

| 2.15 | suosittaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan REFIT-ohjelmaan (sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva ohjelma). Tavoitteena on parantaa lainsäädännön laatua ja sen hyväksyntää kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

2.15

suosittaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan REFIT-ohjelmaan (sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva ohjelma). Tavoitteena on parantaa lainsäädännön laatua ja sen hyväksyntää kansalaisten keskuudessa.

| 3. | Vahvistetaan paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalista edustusta päätöksentekoprosessissa |
| --- | --- |

3.

Vahvistetaan paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalista edustusta päätöksentekoprosessissa

| 3.1 | korostaa legitiimiyttään, erityisluonnettaan ja täydentävyyttään Euroopan unionin institutionaalisessa rakenteessa ja aikoo puolustaa poliittista riippumattomuuttaan ja toiminnallista itsenäisyyttään vakiinnuttamalla poliittisen instituution asemansa, joka tukee neuvoa-antavaa tehtävää, toteuttamalla entistä tehokkaammin lausuntojensa jatkotoimia ja vahvistamalla yhteydenpitoaan ja yhteistyötään Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston kanssa. |
| --- | --- |

3.1

korostaa legitiimiyttään, erityisluonnettaan ja täydentävyyttään Euroopan unionin institutionaalisessa rakenteessa ja aikoo puolustaa poliittista riippumattomuuttaan ja toiminnallista itsenäisyyttään vakiinnuttamalla poliittisen instituution asemansa, joka tukee neuvoa-antavaa tehtävää, toteuttamalla entistä tehokkaammin lausuntojensa jatkotoimia ja vahvistamalla yhteydenpitoaan ja yhteistyötään Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston kanssa.

| 3.2 | keskittyy päätehtäväänsä: huomion kiinnittäminen ja resurssien kohdentaminen EU:n lainsäädäntäprosessiin vahvistaa AK:n poliittista roolia neuvoa antavana elimenä ja antaa oikeutuksen AK:n tulevaisuudessa mahdollisesti pyytämille lisätoimivaltuuksille. |
| --- | --- |

3.2

keskittyy päätehtäväänsä: huomion kiinnittäminen ja resurssien kohdentaminen EU:n lainsäädäntäprosessiin vahvistaa AK:n poliittista roolia neuvoa antavana elimenä ja antaa oikeutuksen AK:n tulevaisuudessa mahdollisesti pyytämille lisätoimivaltuuksille.

| 3.3 | suunnittelee tulevaisuudenstrategiaansa vaiheittain siten, että lyhyellä aikavälillä hyödynnetään kaikki Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet ja pidemmällä aikavälillä tähdätään perussopimusten uudistamiseen. |
| --- | --- |

3.3

suunnittelee tulevaisuudenstrategiaansa vaiheittain siten, että lyhyellä aikavälillä hyödynnetään kaikki Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet ja pidemmällä aikavälillä tähdätään perussopimusten uudistamiseen.

Lissabonin sopimuksella vahvistetut politiikan ohjaustehtävät

| 3.4 | vaatii, että komitean kuulemisen velvoittamina lausuntoa pyytäneet toimielimet kunnioittavat vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti komitean institutionaalisia valtuuksia eivätkä laiminlyö velvollisuuttaan ilmoittaa, millä perusteella komitean tärkeimpiä suosituksia on noudatettu tai jätetty noudattamatta. |
| --- | --- |

3.4

vaatii, että komitean kuulemisen velvoittamina lausuntoa pyytäneet toimielimet kunnioittavat vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti komitean institutionaalisia valtuuksia eivätkä laiminlyö velvollisuuttaan ilmoittaa, millä perusteella komitean tärkeimpiä suosituksia on noudatettu tai jätetty noudattamatta.

| 3.5 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti kuulee komiteaa yhä enemmän, ja odottaa myönteisiä tuloksia poliittisesta yhteistyöstä, joka vakiinnutettiin sisällyttämällä yhteistyösopimukseen vastavuoroinen järjestelmä, jonka mukaisesti esittelijät osallistuvat kummankin asianomaisen valiokunnan toimintaan. |
| --- | --- |

3.5

on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti kuulee komiteaa yhä enemmän, ja odottaa myönteisiä tuloksia poliittisesta yhteistyöstä, joka vakiinnutettiin sisällyttämällä yhteistyösopimukseen vastavuoroinen järjestelmä, jonka mukaisesti esittelijät osallistuvat kummankin asianomaisen valiokunnan toimintaan.

| 3.6 | korostaa tarvetta tiivistää laadullisesti ja määrällisesti yhteistyötä EU:n lainsäätäjien eli Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston kanssa; aikoo pyrkiä vaikuttamaan tehokkaammin lainsäädäntöehdotuksiin ja lisätä esittelijöidensä osallistumista kaikkiin lainsäädäntäprosessin vaiheisiin lainsäädäntöteksteihin tekemiään muutosehdotuksia koskevien päätösten seuraamiseksi aiempaa tarkemmin. |
| --- | --- |

3.6

korostaa tarvetta tiivistää laadullisesti ja määrällisesti yhteistyötä EU:n lainsäätäjien eli Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston kanssa; aikoo pyrkiä vaikuttamaan tehokkaammin lainsäädäntöehdotuksiin ja lisätä esittelijöidensä osallistumista kaikkiin lainsäädäntäprosessin vaiheisiin lainsäädäntöteksteihin tekemiään muutosehdotuksia koskevien päätösten seuraamiseksi aiempaa tarkemmin.

| 3.7 | vaatii päästä tarkkailijaksi kolmikantaneuvotteluihin, joissa käsitellään aloja, missä AK:n kuuleminen on pakollista. |
| --- | --- |

3.7

vaatii päästä tarkkailijaksi kolmikantaneuvotteluihin, joissa käsitellään aloja, missä AK:n kuuleminen on pakollista.

| 3.8 | suosittaa, että järjestetään parlamenttien välisiä kokouksia, joissa AK:n jäsenet, Euroopan parlamentin jäsenet ja alueparlamenttien jäsenet voivat keskustella ajankohtaisista EU-aiheista ja unionin lainsäädännön vaikutuksista. |
| --- | --- |

3.8

suosittaa, että järjestetään parlamenttien välisiä kokouksia, joissa AK:n jäsenet, Euroopan parlamentin jäsenet ja alueparlamenttien jäsenet voivat keskustella ajankohtaisista EU-aiheista ja unionin lainsäädännön vaikutuksista.

| 3.9 | aikoo osallistua aiempaa tiiviimmin puheenjohtajavaltioiden ohjelmien niiden kohtien laatimis- ja toteuttamisprosessiin, jotka ovat tärkeitä paikallis- ja alueviranomaisille, ja olla paremmassa vuorovaikutuksessa koko neuvoston ja erityisesti neuvostoon osallistuvien alueministerien kanssa. |
| --- | --- |

3.9

aikoo osallistua aiempaa tiiviimmin puheenjohtajavaltioiden ohjelmien niiden kohtien laatimis- ja toteuttamisprosessiin, jotka ovat tärkeitä paikallis- ja alueviranomaisille, ja olla paremmassa vuorovaikutuksessa koko neuvoston ja erityisesti neuvostoon osallistuvien alueministerien kanssa.

| 3.10 | esittää, että paikallis- ja alueviranomaistahojen – ja asian niin vaatiessa lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden – edustajat osallistuisivat komission ja neuvoston työryhmiin, kun käsiteltäviin poliittisiin aiheisiin liittyy merkittäviä alueellisia etuja. |
| --- | --- |

3.10

esittää, että paikallis- ja alueviranomaistahojen – ja asian niin vaatiessa lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden – edustajat osallistuisivat komission ja neuvoston työryhmiin, kun käsiteltäviin poliittisiin aiheisiin liittyy merkittäviä alueellisia etuja.

| 3.11 | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaan luotuihin suhteisiin, joita olisi tarpeen jäsentää alueellisen konsultoinnin lisäarvon vakiinnuttamiseksi muun muassa Eurooppa-neuvoston kokousten valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

3.11

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaan luotuihin suhteisiin, joita olisi tarpeen jäsentää alueellisen konsultoinnin lisäarvon vakiinnuttamiseksi muun muassa Eurooppa-neuvoston kokousten valmisteluvaiheessa.

| 3.12 | on erityisen tyytyväinen Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyön kehittymiseen etenkin lainsäädäntää edeltävässä kuulemisvaiheessa. Komitea toistaa kuitenkin pyyntönsä ottaa käyttöön järjestelmällinen ajankohtaisia aiheita käsittelevien kysymysten käytäntö, jossa esitetään EU:n toimeenpanovallalle suullisia ja kirjallisia kysymyksiä sen antamista poliittisista suosituksista. |
| --- | --- |

3.12

on erityisen tyytyväinen Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyön kehittymiseen etenkin lainsäädäntää edeltävässä kuulemisvaiheessa. Komitea toistaa kuitenkin pyyntönsä ottaa käyttöön järjestelmällinen ajankohtaisia aiheita käsittelevien kysymysten käytäntö, jossa esitetään EU:n toimeenpanovallalle suullisia ja kirjallisia kysymyksiä sen antamista poliittisista suosituksista.

| 3.13 | korostaa tarvetta ottaa komitea mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan Euroopan unionin vuotuiseen ja monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun, jotta komitea voisi vaikuttaa strategisten valintojen ja EU:n poliittisten linjausten määrittelyyn. Lisäksi komitea pyytää saada osallistua aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen nimeämisprosessiin heti alusta saakka ja jo seuraavalla toimikaudella 2014–2019. |
| --- | --- |

3.13

korostaa tarvetta ottaa komitea mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan Euroopan unionin vuotuiseen ja monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun, jotta komitea voisi vaikuttaa strategisten valintojen ja EU:n poliittisten linjausten määrittelyyn. Lisäksi komitea pyytää saada osallistua aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen nimeämisprosessiin heti alusta saakka ja jo seuraavalla toimikaudella 2014–2019.

| 3.14 | kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat talouden ohjausmekanismeihin, ja katsoo olevansa oikeutettu osallistumaan Euroopan komission ja Euroopan parlamentin väliseen taloudelliseen vuoropuheluun. Lisäksi komitea katsoo, että komitean jäsenten tulisi voida osallistua Euroopan parlamentin järjestämään parlamenttien viikkoon Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenten rinnalla. |
| --- | --- |

3.14

kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat talouden ohjausmekanismeihin, ja katsoo olevansa oikeutettu osallistumaan Euroopan komission ja Euroopan parlamentin väliseen taloudelliseen vuoropuheluun. Lisäksi komitea katsoo, että komitean jäsenten tulisi voida osallistua Euroopan parlamentin järjestämään parlamenttien viikkoon Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenten rinnalla.

| 3.15 | ehdottaa, että samalla kun sopimus talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta sisällytetään osaksi Euroopan unionin oikeuskehystä, lisätään myös horisontaalinen lauseke, jonka nojalla komiteaa kuullaan jaetun toimivallan aloilla talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiin liittyvistä toimenpiteistä sekä tuki-, yhteensovittamis- tai täydennystoimien alalla. |
| --- | --- |

3.15

ehdottaa, että samalla kun sopimus talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta sisällytetään osaksi Euroopan unionin oikeuskehystä, lisätään myös horisontaalinen lauseke, jonka nojalla komiteaa kuullaan jaetun toimivallan aloilla talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiin liittyvistä toimenpiteistä sekä tuki-, yhteensovittamis- tai täydennystoimien alalla.

| 3.16 | toistaa pyyntönsä, että EU:n institutionaalisia puitteita käsittelevän mahdollisen perussopimusten tarkistamisen yhteydessä sille






  — | myönnetään virallisesti toimielimen asema |
| --- | --- | --- |

3.16

toistaa pyyntönsä, että EU:n institutionaalisia puitteita käsittelevän mahdollisen perussopimusten tarkistamisen yhteydessä sille

—

myönnetään virallisesti toimielimen asema

| — | annetaan oikeus käynnistää hyväksyntämenettely taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä. |
| --- | --- |

—

annetaan oikeus käynnistää hyväksyntämenettely taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä.

| 3.17 | Komitea ehdottaa, että sen nykyiseen nimeen lisätään sana ”Euroopan” siten, että sen koko nimi olisi ”Euroopan alueiden komitea”. |
| --- | --- |

3.17

Komitea ehdottaa, että sen nykyiseen nimeen lisätään sana ”Euroopan” siten, että sen koko nimi olisi ”Euroopan alueiden komitea”.

| 3.18 | vaatii, että perussopimusten tarkistamista pohtivaan valmistelukuntaan otetaan myös alueiden komitean edustajia, jotta työlle taattaisiin mahdollisimman laaja demokraattinen legitimiteetti. |
| --- | --- |

3.18

vaatii, että perussopimusten tarkistamista pohtivaan valmistelukuntaan otetaan myös alueiden komitean edustajia, jotta työlle taattaisiin mahdollisimman laaja demokraattinen legitimiteetti.

| 3.19 | antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

3.19

antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan komissiolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/6

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta

”Alueiden komitean ehdotukset Euroopan unionin uudelle lainsäädäntökaudelle”

2014/C 271/02

Euroopan parlamentin vaalien jälkeen ja ennen Euroopan komission uutta toimikautta

  ALUEIDEN KOMITEA

  (AK) tuo esiin odotuksia ja ehdotuksia Euroopan unionin uutta lainsäädäntökautta ajatellen:

| 1. | Euroopan kunnat ja alueet avainkumppaneina vahvistettaessa luottamusta Euroopan unioniin |
| --- | --- |

1.

Euroopan kunnat ja alueet avainkumppaneina vahvistettaessa luottamusta Euroopan unioniin

| 1.1 | katsoo, että Euroopan unionin uuden lainsäädäntökauden päätavoitteina on oltava uusien ja parempien työpaikkojen luominen, jotta saadaan aikaan kestävää ja alueellisesti tasapainoista kasvua ja jotta edistetään yhteisiä arvoja tavoitteena vahvistaa ihmisten luottamus Euroopan yhdentymishankkeeseen. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että Euroopan unionin uuden lainsäädäntökauden päätavoitteina on oltava uusien ja parempien työpaikkojen luominen, jotta saadaan aikaan kestävää ja alueellisesti tasapainoista kasvua ja jotta edistetään yhteisiä arvoja tavoitteena vahvistaa ihmisten luottamus Euroopan yhdentymishankkeeseen.

| 1.2 | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat sekä demokraattisen legitiimiyden lähde EU:ssa että unionin tavoitteiden edistäjä ja viestinviejä paikallistasolla. Komitea muistuttaa, että monitasoisella hallinnolla varmistetaan kaikkien hallintotasojen yhteistyö toimivaltuuksien käytössä ja että toissijaisuusperiaate ja monitasoinen hallinto kulkevat käsi kädessä vahvan paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kanssa. |
| --- | --- |

1.2

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat sekä demokraattisen legitiimiyden lähde EU:ssa että unionin tavoitteiden edistäjä ja viestinviejä paikallistasolla. Komitea muistuttaa, että monitasoisella hallinnolla varmistetaan kaikkien hallintotasojen yhteistyö toimivaltuuksien käytössä ja että toissijaisuusperiaate ja monitasoinen hallinto kulkevat käsi kädessä vahvan paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kanssa.

| 1.3 | muistuttaa, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla on kaksi kolmannesta julkisista suorista investoinneista EU:ssa ja että talous- ja finanssikriisin vaikutukset ovat tuntuneet raskaina alueilla ja kunnissa, minkä vuoksi julkiset menot ovat vähentyneet merkittävästi yli 20 prosentilla kuluneina kolmena vuotena ja alueelliset erot ovat lisääntyneet. Samalla paikallis- ja alueyhteisöjen on useissa tapauksissa selviydyttävä kasvavista taloudellisista vaatimuksista, sillä niiden on vastattava korkeaan työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

1.3

muistuttaa, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla on kaksi kolmannesta julkisista suorista investoinneista EU:ssa ja että talous- ja finanssikriisin vaikutukset ovat tuntuneet raskaina alueilla ja kunnissa, minkä vuoksi julkiset menot ovat vähentyneet merkittävästi yli 20 prosentilla kuluneina kolmena vuotena ja alueelliset erot ovat lisääntyneet. Samalla paikallis- ja alueyhteisöjen on useissa tapauksissa selviydyttävä kasvavista taloudellisista vaatimuksista, sillä niiden on vastattava korkeaan työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen.

| 2. | Investoinnit Euroopan kuntiin ja alueisiin uusien työpaikkojen luomiseksi sekä kasvun ja kestävän kehityksen edistämiseksi |
| --- | --- |

2.

Investoinnit Euroopan kuntiin ja alueisiin uusien työpaikkojen luomiseksi sekä kasvun ja kestävän kehityksen edistämiseksi

| 2.1 | ehdottaa, että vuoden 2016 lopulle suunnitellun, vuosiksi 2014–2020 laaditun monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä tutkittaisiin mahdollisuutta muuttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahojen puitteissa ottaen huomioon maksamatta olevien maksuvaatimusten kasautuminen ja EU:n kasvavat vaikeudet täyttää oikeudelliset velvollisuutensa. Samalla olisi varmistettava, että määrärahat vastaavat unionin muuttuvia strategisia painopisteitä. |
| --- | --- |

2.1

ehdottaa, että vuoden 2016 lopulle suunnitellun, vuosiksi 2014–2020 laaditun monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä tutkittaisiin mahdollisuutta muuttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahojen puitteissa ottaen huomioon maksamatta olevien maksuvaatimusten kasautuminen ja EU:n kasvavat vaikeudet täyttää oikeudelliset velvollisuutensa. Samalla olisi varmistettava, että määrärahat vastaavat unionin muuttuvia strategisia painopisteitä.

| 2.2 | kehottaa komissiota esittämään toimia, joilla autetaan jäsenvaltioita parantamaan vastaanottokykyään, ja arvioimaan uudelleen EU:n tukemien investointien jäsenvaltio- ja aluetason yhteisrahoituksen jättämistä budjettialijäämää koskevien laskelmien ulkopuolelle sekä harkitsemaan keskipitkällä aikavälillä kunnianhimoisempaa tukea EU:n julkisille investoinneille. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiota esittämään toimia, joilla autetaan jäsenvaltioita parantamaan vastaanottokykyään, ja arvioimaan uudelleen EU:n tukemien investointien jäsenvaltio- ja aluetason yhteisrahoituksen jättämistä budjettialijäämää koskevien laskelmien ulkopuolelle sekä harkitsemaan keskipitkällä aikavälillä kunnianhimoisempaa tukea EU:n julkisille investoinneille.

| 2.3 | kehottaa laajentamaan Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta ja pidentämään sen kestoa vuodeksi 2015 suunnitellun kattavan riippumattoman arvioinnin jälkeen ja arvioinnista saatujen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa laajentamaan Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta ja pidentämään sen kestoa vuodeksi 2015 suunnitellun kattavan riippumattoman arvioinnin jälkeen ja arvioinnista saatujen tulosten perusteella.

| 2.4 | kehottaa komissiota esittämään julkisten menojen laatua käsittelevän tiedonannon, jossa muun muassa otettaisiin huomioon OECD:n periaatteet tehokkaista julkisista investoinneista EU:n politiikkojen tulevaa muotoilua ajatellen. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa komissiota esittämään julkisten menojen laatua käsittelevän tiedonannon, jossa muun muassa otettaisiin huomioon OECD:n periaatteet tehokkaista julkisista investoinneista EU:n politiikkojen tulevaa muotoilua ajatellen.

| 2.5 | ehdottaa, että komissio esittää vihreän kirjan EU:n, jäsenvaltioiden ja alempien hallintotasojen talousarviovarojen yhteisvaikutusten lisäämisestä, jotta varmistetaan EU:n talousarvion optimaalinen käyttö. |
| --- | --- |

2.5

ehdottaa, että komissio esittää vihreän kirjan EU:n, jäsenvaltioiden ja alempien hallintotasojen talousarviovarojen yhteisvaikutusten lisäämisestä, jotta varmistetaan EU:n talousarvion optimaalinen käyttö.

| 2.6 | kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia lisäämään paikallis- ja alueyhteisöille kohdennettua käytännön tukea, jotta vahvistetaan niiden asiantuntemusta innovatiivisten rahoitusvälineiden alalla. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia lisäämään paikallis- ja alueyhteisöille kohdennettua käytännön tukea, jotta vahvistetaan niiden asiantuntemusta innovatiivisten rahoitusvälineiden alalla.

| 3. | Alueellisen painopisteen vahvistaminen EU:n toimintapolitiikoissa ja alueellisten erojen poistaminen EU:ssa |
| --- | --- |

3.

Alueellisen painopisteen vahvistaminen EU:n toimintapolitiikoissa ja alueellisten erojen poistaminen EU:ssa

| 3.1 | kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita lisäämään alueellisen ulottuvuuden Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategiaan, kun sitä suunnitelmien mukaan tarkistetaan. |
| --- | --- |

3.1

kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita lisäämään alueellisen ulottuvuuden Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategiaan, kun sitä suunnitelmien mukaan tarkistetaan.

| 3.2 | kehottaa laatimaan Euroopan unionin laajuisen strategian ja toimintaohjelman Euroopan kulttuuriperinnön ja kielellisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja tukemiseksi. AK uskoo vakaasti, että poliittisella tasolla olisi kiinnitettävä enemmän huomiota kulttuuriperinnön potentiaaliin luoda kestäväpohjaista kasvua ja työpaikkoja. |
| --- | --- |

3.2

kehottaa laatimaan Euroopan unionin laajuisen strategian ja toimintaohjelman Euroopan kulttuuriperinnön ja kielellisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja tukemiseksi. AK uskoo vakaasti, että poliittisella tasolla olisi kiinnitettävä enemmän huomiota kulttuuriperinnön potentiaaliin luoda kestäväpohjaista kasvua ja työpaikkoja.

| 3.3 | kehottaa myös varmistamaan valtiota alempien hallintotasojen tiiviimmän osallistumisen uuteen talous- ja finanssipolitiikan koordinointiin osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa. |
| --- | --- |

3.3

kehottaa myös varmistamaan valtiota alempien hallintotasojen tiiviimmän osallistumisen uuteen talous- ja finanssipolitiikan koordinointiin osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa.

| 3.4 | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen tuloksia, jotka koskevat paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja mahdolliseen muuttamiseen, kuten unionin rakenne- ja investointirahastoista annetuissa asetuksissa ja kumppanuutta koskevissa EU:n käytännesäännöissä edellytetään, sekä esittämään asianmukaisia suosituksia siinä tapauksessa, etteivät jäsenvaltiot noudata kyseisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

3.4

kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen tuloksia, jotka koskevat paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja mahdolliseen muuttamiseen, kuten unionin rakenne- ja investointirahastoista annetuissa asetuksissa ja kumppanuutta koskevissa EU:n käytännesäännöissä edellytetään, sekä esittämään asianmukaisia suosituksia siinä tapauksessa, etteivät jäsenvaltiot noudata kyseisiä määräyksiä.

| 3.5 | kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan entistä paremmin huomioon alueellisen ulottuvuuden tulevissa ehdotuksissa talous- ja rahaliiton syventämiseksi ja pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota paikallisiin ja alueellisiin heijastusvaikutuksiin ja niistä julkisen talouden kestävyyteen ja alueelliseen koheesioon mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin, etenkin kun ajatellaan lähentymis- ja kilpailukykyvälinettä ja muita merkittäviä talous- ja verouudistuksia EU:ssa. |
| --- | --- |

3.5

kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan entistä paremmin huomioon alueellisen ulottuvuuden tulevissa ehdotuksissa talous- ja rahaliiton syventämiseksi ja pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota paikallisiin ja alueellisiin heijastusvaikutuksiin ja niistä julkisen talouden kestävyyteen ja alueelliseen koheesioon mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin, etenkin kun ajatellaan lähentymis- ja kilpailukykyvälinettä ja muita merkittäviä talous- ja verouudistuksia EU:ssa.

| 3.6 | kehottaa tekemään alueellisten vaikutusten arvioinnista pakollista, kun komissio laatii vaikutusarviointeja. |
| --- | --- |

3.6

kehottaa tekemään alueellisten vaikutusten arvioinnista pakollista, kun komissio laatii vaikutusarviointeja.

| 3.7 | kehottaa komissiota esittämään valkoisen kirjan alueellisesta koheesiosta taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion käsitteen vahvistamiseksi, jotta voidaan puuttua kasvaviin alueellisiin eroihin EU:ssa ja käynnistää keskustelu elämänlaadun mittaamisesta bkt:tä kattavammin. Alueiden välillä on edelleen suuria taloudellisia ja sosiaalisia eroja, joten on keskeisen tärkeää edistää poliittisesti taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommin kehittyneisiin alueisiin. |
| --- | --- |

3.7

kehottaa komissiota esittämään valkoisen kirjan alueellisesta koheesiosta taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion käsitteen vahvistamiseksi, jotta voidaan puuttua kasvaviin alueellisiin eroihin EU:ssa ja käynnistää keskustelu elämänlaadun mittaamisesta bkt:tä kattavammin. Alueiden välillä on edelleen suuria taloudellisia ja sosiaalisia eroja, joten on keskeisen tärkeää edistää poliittisesti taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommin kehittyneisiin alueisiin.

| 3.8 | kehottaa komissiota edistämään kestävää kehitystä niin kaupungeissa kuin kaupunki- ja maaseutualueilla laatimalla valkoisen kirjan yhdennetystä kaupunkikehityksestä. |
| --- | --- |

3.8

kehottaa komissiota edistämään kestävää kehitystä niin kaupungeissa kuin kaupunki- ja maaseutualueilla laatimalla valkoisen kirjan yhdennetystä kaupunkikehityksestä.

| 3.9 | painottaa, että Euroopan unioni tarvitsee alueellisen vision, ja kehottaa siksi ajanmukaistamaan Euroopan aluekehityssuunnitelmaa. |
| --- | --- |

3.9

painottaa, että Euroopan unioni tarvitsee alueellisen vision, ja kehottaa siksi ajanmukaistamaan Euroopan aluekehityssuunnitelmaa.

| 3.10 | kehottaa painottamaan erityisesti rajatylittävien ratkaisujen, alueiden välisen verkottumisen ja makroaluestrategioiden kehittämistä myös laajentamalla eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien käyttöä muiden EU:n toimintapolitiikkojen välineenä. |
| --- | --- |

3.10

kehottaa painottamaan erityisesti rajatylittävien ratkaisujen, alueiden välisen verkottumisen ja makroaluestrategioiden kehittämistä myös laajentamalla eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien käyttöä muiden EU:n toimintapolitiikkojen välineenä.

| 3.11 | kehottaa komissiota lisäämään toimiaan Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkon ja ydinverkkokäytävien saamiseksi valmiiksi ja laajentamiseksi sekä ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan ydinverkkokäytäviä koskevien työsuunnitelmien laatimiseen ja vahvistamaan niiden osallistumista ydinverkkokäytävien yhteistyöfoorumeihin. |
| --- | --- |

3.11

kehottaa komissiota lisäämään toimiaan Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkon ja ydinverkkokäytävien saamiseksi valmiiksi ja laajentamiseksi sekä ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan ydinverkkokäytäviä koskevien työsuunnitelmien laatimiseen ja vahvistamaan niiden osallistumista ydinverkkokäytävien yhteistyöfoorumeihin.

| 4. | Euroopan unionin valmistaminen uusiin poliittisiin haasteisiin |
| --- | --- |

4.

Euroopan unionin valmistaminen uusiin poliittisiin haasteisiin

Enemmän tukea koulutukselle, ammattikoulutukselle ja kulttuurille

| 4.1 | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen opetusalan ammattien uudenaikaistamista koskevasta Euroopan laajuisesta koordinoinnista. |
| --- | --- |

4.1

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen opetusalan ammattien uudenaikaistamista koskevasta Euroopan laajuisesta koordinoinnista.

| 4.2 | kehottaa komissiota esittämään varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laatupuitteita sekä EU-tason puitteita niin virallisen koulutuksen kuin epävirallisen arkioppimisen kautta hankittujen tietojen ja taitojen tunnustamiseksi. |
| --- | --- |

4.2

kehottaa komissiota esittämään varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laatupuitteita sekä EU-tason puitteita niin virallisen koulutuksen kuin epävirallisen arkioppimisen kautta hankittujen tietojen ja taitojen tunnustamiseksi.

| 4.3 | kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia digitaalisen lukutaidon parantamiseksi kaikenikäisten keskuudessa. |
| --- | --- |

4.3

kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia digitaalisen lukutaidon parantamiseksi kaikenikäisten keskuudessa.

| 4.4 | odottaa, että Euroopan komissio tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin tulevan oikeus- ja sisäasiain politiikkansa laatimisessa ja pyytää erityisesti, että toiminnan suunnitteluun sisällytetään paikallinen ja alueellinen ulottuvuus perusoikeuksien kunnioittamisen edistämisen alalla sekä kattavan eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan laatiminen. |
| --- | --- |

4.4

odottaa, että Euroopan komissio tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin tulevan oikeus- ja sisäasiain politiikkansa laatimisessa ja pyytää erityisesti, että toiminnan suunnitteluun sisällytetään paikallinen ja alueellinen ulottuvuus perusoikeuksien kunnioittamisen edistämisen alalla sekä kattavan eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan laatiminen.

| 4.5 | korostaa nuorisotakuujärjestelmän tärkeyttä mekanismina, jonka avulla voidaan torjua korkeita nuorisotyöttömyyslukuja ja antaa uusia tilaisuuksia nuorille eurooppalaisille. Komitea kehottaakin lisäämään nuorisotakuuohjelman rahoitusta ja tukemaan paikallis- ja alueviranomaisia nykyistä paremmin kyseisten välineiden valmistelussa, kehittelyssä ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

4.5

korostaa nuorisotakuujärjestelmän tärkeyttä mekanismina, jonka avulla voidaan torjua korkeita nuorisotyöttömyyslukuja ja antaa uusia tilaisuuksia nuorille eurooppalaisille. Komitea kehottaakin lisäämään nuorisotakuuohjelman rahoitusta ja tukemaan paikallis- ja alueviranomaisia nykyistä paremmin kyseisten välineiden valmistelussa, kehittelyssä ja täytäntöönpanossa.

| 4.6 | kehottaa ottamaan kulttuurin ja luovuuden tiiviimmin mukaan tarkistettuun Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen tuleviin lippulaivahankkeisiin. |
| --- | --- |

4.6

kehottaa ottamaan kulttuurin ja luovuuden tiiviimmin mukaan tarkistettuun Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen tuleviin lippulaivahankkeisiin.

Uusi dynamiikka kotouttamisen edistämiseksi Euroopan kunnissa ja alueilla

| 4.7 | kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä kuntien ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa niiden kotouttaessa maahanmuuttajia, sillä tämä on tärkeä tekijä pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja vastattaessa EU:n väestökehityksen haasteisiin. |
| --- | --- |

4.7

kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä kuntien ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa niiden kotouttaessa maahanmuuttajia, sillä tämä on tärkeä tekijä pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja vastattaessa EU:n väestökehityksen haasteisiin.

| 4.8 | kehottaa asettamaan väestökehityksen muutoksen tunnustamisen painopisteeksi laadittaessa asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä ja pantaessa täytäntöön kaikkia EU:n rahoitusohjelmia vuosina 2014–2020. |
| --- | --- |

4.8

kehottaa asettamaan väestökehityksen muutoksen tunnustamisen painopisteeksi laadittaessa asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä ja pantaessa täytäntöön kaikkia EU:n rahoitusohjelmia vuosina 2014–2020.

| 4.9 | toistaa kehotuksensa laatia asunnottomuutta koskeva EU:n strategia. |
| --- | --- |

4.9

toistaa kehotuksensa laatia asunnottomuutta koskeva EU:n strategia.

| 4.10 | kehottaa komissiota tiivistämään toimintaansa valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tapahtuvaa romanien integrointistrategioiden tehokasta koordinointia ja seurantaa silmällä pitäen. Komitea ehdottaa, että vahvistetaan yhteistyötä romanien osallisuutta edistävän Euroopan neuvoston kaupunkien ja alueiden eurooppalaisen yhteenliittymän kanssa (European Alliance of Cities and Regions for Roma inclusion). |
| --- | --- |

4.10

kehottaa komissiota tiivistämään toimintaansa valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tapahtuvaa romanien integrointistrategioiden tehokasta koordinointia ja seurantaa silmällä pitäen. Komitea ehdottaa, että vahvistetaan yhteistyötä romanien osallisuutta edistävän Euroopan neuvoston kaupunkien ja alueiden eurooppalaisen yhteenliittymän kanssa (European Alliance of Cities and Regions for Roma inclusion).

Kilpailukyvyn ja innovoinnin vahvistaminen paikallis- ja aluetasolla

| 4.11 | kehottaa kehittämään alueellista sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelma-aloitetta (REFIT), jotta vähennetään etenkin pienten ja keskisuurten yritysten hallintotaakkaa. Komitea kehottaa vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia tarkistettaessa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta (Small Business Act). |
| --- | --- |

4.11

kehottaa kehittämään alueellista sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelma-aloitetta (REFIT), jotta vähennetään etenkin pienten ja keskisuurten yritysten hallintotaakkaa. Komitea kehottaa vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia tarkistettaessa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta (Small Business Act).

| 4.12 | kehottaa komissiota vahvistamaan älykkään erikoistumisen strategioita Euroopassa, jotta puututaan EU:n alueiden väliseen innovaatiokuiluun. Komitea suosittaa laatimaan ”huippuosaamisen portaikkoa” varten toimintasuunnitelman, johon sisältyy käytännön toimia ja jatkuvaa seurantaa eurooppalaisten tutkimusohjelmien (Horisontti 2020 -puiteohjelma) ja unionin rakenne- ja investointirahastojen nivomiseksi yhteen. |
| --- | --- |

4.12

kehottaa komissiota vahvistamaan älykkään erikoistumisen strategioita Euroopassa, jotta puututaan EU:n alueiden väliseen innovaatiokuiluun. Komitea suosittaa laatimaan ”huippuosaamisen portaikkoa” varten toimintasuunnitelman, johon sisältyy käytännön toimia ja jatkuvaa seurantaa eurooppalaisten tutkimusohjelmien (Horisontti 2020 -puiteohjelma) ja unionin rakenne- ja investointirahastojen nivomiseksi yhteen.

| 4.13 | kehottaa toteuttamaan toimia yhtenäismarkkinoiden saattamiseksi valmiiksi ja vähentämään vapaiden ja säänneltyjen ammattien harjoittamisen esteitä jäsenvaltioissa. Komitea myös toivoo, että Euroopan komissio käynnistää kaikki Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa ilmoitetut lainsäädäntöaloitteet uuden lainsäädäntökauden ensimmäisellä puoliskolla, jotta nopeutetaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja työpaikkojen luomista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

4.13

kehottaa toteuttamaan toimia yhtenäismarkkinoiden saattamiseksi valmiiksi ja vähentämään vapaiden ja säänneltyjen ammattien harjoittamisen esteitä jäsenvaltioissa. Komitea myös toivoo, että Euroopan komissio käynnistää kaikki Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa ilmoitetut lainsäädäntöaloitteet uuden lainsäädäntökauden ensimmäisellä puoliskolla, jotta nopeutetaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja työpaikkojen luomista paikallis- ja aluetasolla.

| 4.14 | kehottaa laatimaan julkisen sektorin innovointia käsittelevän unionin toimintasuunnitelman, jossa kiinnitetään erityistä huomiota paikallis- ja aluehallintoon. |
| --- | --- |

4.14

kehottaa laatimaan julkisen sektorin innovointia käsittelevän unionin toimintasuunnitelman, jossa kiinnitetään erityistä huomiota paikallis- ja aluehallintoon.

| 4.15 | ehdottaa, että tarkistetaan vuonna 2011 julkistettua valkoista kirjaa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” ja keskustellaan tässä yhteydessä unionin tulevasta liikennepolitiikasta vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi. |
| --- | --- |

4.15

ehdottaa, että tarkistetaan vuonna 2011 julkistettua valkoista kirjaa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” ja keskustellaan tässä yhteydessä unionin tulevasta liikennepolitiikasta vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi.

Euroopan energiastrategian uudelleenarviointi ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskevien paikallisten ja alueellisten ratkaisujen pohjalta

| 4.16 | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisten rooliin kehitettäessä yhdennettyä unionin energiapolitiikkaa. Tarvitaan hajautettuja energiaratkaisuja, jotta vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, ja EU:n on näin ollen varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset pienille energiantuottajille. |
| --- | --- |

4.16

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota paikallis- ja alueviranomaisten rooliin kehitettäessä yhdennettyä unionin energiapolitiikkaa. Tarvitaan hajautettuja energiaratkaisuja, jotta vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, ja EU:n on näin ollen varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset pienille energiantuottajille.

| 4.17 | kehottaa komissiota esittämään energiaköyhyyden torjumista käsittelevän toimintasuunnitelman, johon sisältyy unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisen ja paikallisen tason toimia. |
| --- | --- |

4.17

kehottaa komissiota esittämään energiaköyhyyden torjumista käsittelevän toimintasuunnitelman, johon sisältyy unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisen ja paikallisen tason toimia.

| 4.18 | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita nimenomaisesti pohtimaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia pyrittäessä kunnianhimoisiin ja sitoviin tavoitteisiin, jotka koskevat hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, uusiutuvien energialähteiden osuutta ja energiatehokkuutta, sekä kehittämään tällä alalla kumppanuusperiaatetta EU:n koheesiopolitiikan mallin mukaisesti. Komitea kehottaa myös EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita laajentamaan kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen soveltamisalaa eurooppalaisena välineenä paikallis- ja alueviranomaisten integroimiseksi EU:n ilmastonmuutospolitiikkaan sekä myöntämään sille asianmukaiset resurssit vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

4.18

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita nimenomaisesti pohtimaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia pyrittäessä kunnianhimoisiin ja sitoviin tavoitteisiin, jotka koskevat hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, uusiutuvien energialähteiden osuutta ja energiatehokkuutta, sekä kehittämään tällä alalla kumppanuusperiaatetta EU:n koheesiopolitiikan mallin mukaisesti. Komitea kehottaa myös EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita laajentamaan kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen soveltamisalaa eurooppalaisena välineenä paikallis- ja alueviranomaisten integroimiseksi EU:n ilmastonmuutospolitiikkaan sekä myöntämään sille asianmukaiset resurssit vuoden 2020 jälkeen.

| 4.19 | kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan ilmaan, veteen ja meluun liittyvien politiikkojen tarkistuksessa ja kehittämisessä lähteeseen perustuvaa lähestymistapaa, esimerkiksi torjumaan ympäristöongelmia niiden lähteellä ja ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset, sillä niiden tehtävänä on usein soveltaa asianmukaisia politiikkoja voimatta vaikuttaa suoraan ongelmien lähteeseen. |
| --- | --- |

4.19

kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan ilmaan, veteen ja meluun liittyvien politiikkojen tarkistuksessa ja kehittämisessä lähteeseen perustuvaa lähestymistapaa, esimerkiksi torjumaan ympäristöongelmia niiden lähteellä ja ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset, sillä niiden tehtävänä on usein soveltaa asianmukaisia politiikkoja voimatta vaikuttaa suoraan ongelmien lähteeseen.

Uusi dynamiikka maaseudun kehittämiseksi ja maatalouspolitiikan edistämiseksi

| 4.20 | kehottaa Euroopan komissiota esittämään asianmukaisen maaseutualueiden kestävän kehityksen strategian, joka perustuu yhdennettyyn alueelliseen lähestymistapaan. |
| --- | --- |

4.20

kehottaa Euroopan komissiota esittämään asianmukaisen maaseutualueiden kestävän kehityksen strategian, joka perustuu yhdennettyyn alueelliseen lähestymistapaan.

| 4.21 | kehottaa täydentämään uudistetussa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) tarjolla olevia turvaverkkotoimia muilla kohdennetuimmilla toimilla, joilla puututaan markkinoiden epävakauteen. |
| --- | --- |

4.21

kehottaa täydentämään uudistetussa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) tarjolla olevia turvaverkkotoimia muilla kohdennetuimmilla toimilla, joilla puututaan markkinoiden epävakauteen.

| 4.22 | kehottaa tekemään vaikutuksenarviointeja parhaillaan neuvoteltavina olevien kauppasopimusten vaikutuksista maatalouteen. |
| --- | --- |

4.22

kehottaa tekemään vaikutuksenarviointeja parhaillaan neuvoteltavina olevien kauppasopimusten vaikutuksista maatalouteen.

EU:n laajentumispolitiikan jatkaminen, kumppanuuden vahvistaminen EU:n naapurimaiden kanssa ja hajautetun yhteistyön välineen parempi hyödyntäminen

| 4.23 | kehottaa komissiota tukemaan ja vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia laajentumismaissa julkishallintoa uudistettaessa sekä kiinnittämään vuotuisissa edistymiskertomuksissaan erityistä huomiota hallinnonhajauttamisen tilanteeseen. |
| --- | --- |

4.23

kehottaa komissiota tukemaan ja vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia laajentumismaissa julkishallintoa uudistettaessa sekä kiinnittämään vuotuisissa edistymiskertomuksissaan erityistä huomiota hallinnonhajauttamisen tilanteeseen.

| 4.24 | painottaa, että EU:n on toimittava päättäväisesti itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden tukemiseksi edistämällä paikallis- ja aluedemokratian sekä hallinnonhajauttamisprosessin vahvistamista sekä kannustamalla hyödyntämään itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden ja EU:n paikallis- ja alueviranomaisten välisiä yhteistyöohjelmia. |
| --- | --- |

4.24

painottaa, että EU:n on toimittava päättäväisesti itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden tukemiseksi edistämällä paikallis- ja aluedemokratian sekä hallinnonhajauttamisprosessin vahvistamista sekä kannustamalla hyödyntämään itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden ja EU:n paikallis- ja alueviranomaisten välisiä yhteistyöohjelmia.

| 4.25 | kehottaa komissiota käyttämään Euroopan naapuruusvälinettä keinona sosiaalisen ja alueellisen koheesion sekä alueiden ja paikallisviranomaisten yhteistyön lisäämiseen kumppanimaissa Välimeren alueella. |
| --- | --- |

4.25

kehottaa komissiota käyttämään Euroopan naapuruusvälinettä keinona sosiaalisen ja alueellisen koheesion sekä alueiden ja paikallisviranomaisten yhteistyön lisäämiseen kumppanimaissa Välimeren alueella.

| 4.26 | kehottaa komissiota tässä yhteydessä laajentamaan paikallishallinnon välinettä käsittelevää ohjelmaa eteläisiin naapurimaihin. Komitea kehottaa laatimaan ja toteuttamaan sellaisia kestäväpohjaisia maahanmuuttopolitiikkoja Välimeren alueella, joihin osallistuvat kaikki sidosryhmät, etenkin kansalliset hallitukset sekä alue- ja paikallisviranomaiset. |
| --- | --- |

4.26

kehottaa komissiota tässä yhteydessä laajentamaan paikallishallinnon välinettä käsittelevää ohjelmaa eteläisiin naapurimaihin. Komitea kehottaa laatimaan ja toteuttamaan sellaisia kestäväpohjaisia maahanmuuttopolitiikkoja Välimeren alueella, joihin osallistuvat kaikki sidosryhmät, etenkin kansalliset hallitukset sekä alue- ja paikallisviranomaiset.

| 4.27 | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan ”integraatiokumppanuuksien” kehittämiseen kolmansien maiden kanssa sekä muihin ennaltaehkäiseviin aloitteisiin, jotka liittyvät kiertomuuton edistämiseen. |
| --- | --- |

4.27

kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan ”integraatiokumppanuuksien” kehittämiseen kolmansien maiden kanssa sekä muihin ennaltaehkäiseviin aloitteisiin, jotka liittyvät kiertomuuton edistämiseen.

| 4.28 | toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan mukaan sovellettaessa alueellista lähestymistapaa kehitysyhteistyössä ja että niiden merkittävät kokemukset hajautetusta kehitysyhteistyöstä otetaan huomioon. Komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia antamaan panoksensa kehitysyhteistyön eurooppalaiseen teemavuoteen (2015). Lisäksi olisi tuettava paikallisia tai alueellisia kehitysyhteistyöstrategioita. |
| --- | --- |

4.28

toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan mukaan sovellettaessa alueellista lähestymistapaa kehitysyhteistyössä ja että niiden merkittävät kokemukset hajautetusta kehitysyhteistyöstä otetaan huomioon. Komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia antamaan panoksensa kehitysyhteistyön eurooppalaiseen teemavuoteen (2015). Lisäksi olisi tuettava paikallisia tai alueellisia kehitysyhteistyöstrategioita.

| 4.29 | kehottaa käymään Yhdysvaltojen kanssa neuvotteluja transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuussopimuksesta (TTIP) edellyttäen, että kunnioitetaan avoimuutta ja demokraattista osallistumista ja säilytetään sosiaali- ja ympäristöstandardit. Komitea pyytää, että AK:lle annetaan ”asianosaisen osapuolen” asema kyseisessä prosessissa. |
| --- | --- |

4.29

kehottaa käymään Yhdysvaltojen kanssa neuvotteluja transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuussopimuksesta (TTIP) edellyttäen, että kunnioitetaan avoimuutta ja demokraattista osallistumista ja säilytetään sosiaali- ja ympäristöstandardit. Komitea pyytää, että AK:lle annetaan ”asianosaisen osapuolen” asema kyseisessä prosessissa.

Yhteyden luominen uudelleen kansalaisiin

| 4.30 | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen, jolla muutetaan säädöstä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta, jotta vahvistetaan Euroopan parlamentin demokraattisen tehtävän tunnustamista esimerkiksi siten, että otetaan Euroopan parlamentissa käyttöön EU:n laajuinen yhteinen äänikynnys ja helpotetaan äänioikeuden käyttämistä esittämällä eurooppalaisen äänioikeutettujen rekisterin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.30

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen, jolla muutetaan säädöstä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta, jotta vahvistetaan Euroopan parlamentin demokraattisen tehtävän tunnustamista esimerkiksi siten, että otetaan Euroopan parlamentissa käyttöön EU:n laajuinen yhteinen äänikynnys ja helpotetaan äänioikeuden käyttämistä esittämällä eurooppalaisen äänioikeutettujen rekisterin käyttöönottoa.

| 4.31 | ehdottaa, että tarkistetaan strategiaa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”, jotta tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia tarjottaessa kansalaisille tietoa unionista ja sen politiikoista. Komitea kehottaa komissiota tiivistämään yhteistyötä alueiden komitean kanssa pantaessa täytäntöön todellista hajautettua viestintäpolitiikkaa alue- ja paikallistasolla, etenkin hyödyntämällä jäsenvaltioissa sijaitsevia komission edustustoja. |
| --- | --- |

4.31

ehdottaa, että tarkistetaan strategiaa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”, jotta tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia tarjottaessa kansalaisille tietoa unionista ja sen politiikoista. Komitea kehottaa komissiota tiivistämään yhteistyötä alueiden komitean kanssa pantaessa täytäntöön todellista hajautettua viestintäpolitiikkaa alue- ja paikallistasolla, etenkin hyödyntämällä jäsenvaltioissa sijaitsevia komission edustustoja.

| 5. | Vahvistettu kumppanuus Euroopan unionin toimielinten kanssa |
| --- | --- |

5.

Vahvistettu kumppanuus Euroopan unionin toimielinten kanssa

| 5.1 | pyytää, että se otetaan mukaan tuleviin neuvotteluihin, joissa käsitellään uutta toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännästä. |
| --- | --- |

5.1

pyytää, että se otetaan mukaan tuleviin neuvotteluihin, joissa käsitellään uutta toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännästä.

| 5.2 | ehdottaa tiiviimpää yhteistyötä Euroopan komission kanssa lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa yhteistyösopimuksen pohjalta, jotta voidaan määritellä pitkän aikavälin strategisia aloitteita ja edistää monitasoiseen hallintoon perustuvia ratkaisuja EU:n toimintapolitiikoissa. |
| --- | --- |

5.2

ehdottaa tiiviimpää yhteistyötä Euroopan komission kanssa lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa yhteistyösopimuksen pohjalta, jotta voidaan määritellä pitkän aikavälin strategisia aloitteita ja edistää monitasoiseen hallintoon perustuvia ratkaisuja EU:n toimintapolitiikoissa.

| 5.3 | kehottaa vuonna 2014 alueiden komitean kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen pohjalta Euroopan parlamenttia vahvistamaan yhteistyötä lainsäädäntäprosessissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana ja arvioitaessa EU:n lainsäädännön alueellista vaikutusta. |
| --- | --- |

5.3

kehottaa vuonna 2014 alueiden komitean kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen pohjalta Euroopan parlamenttia vahvistamaan yhteistyötä lainsäädäntäprosessissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana ja arvioitaessa EU:n lainsäädännön alueellista vaikutusta.

| 5.4 | kehottaa kohtelemaan paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä tasavertaisesti siltä osin kuin on kyse muutoksista velvollisuuteen rekisteröityä uudessa avoimuusrekisteriä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa tarkoitettuun avoimuusrekisteriin. |
| --- | --- |

5.4

kehottaa kohtelemaan paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä tasavertaisesti siltä osin kuin on kyse muutoksista velvollisuuteen rekisteröityä uudessa avoimuusrekisteriä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa tarkoitettuun avoimuusrekisteriin.

| 5.5 | ehdottaa, että neuvosto vahvistaa yhteistyötä alueiden komitean kanssa aloilla, jotka ovat keskeisiä paikallis- ja alueviranomaisten kannalta. |
| --- | --- |

5.5

ehdottaa, että neuvosto vahvistaa yhteistyötä alueiden komitean kanssa aloilla, jotka ovat keskeisiä paikallis- ja alueviranomaisten kannalta.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/11

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa”

2014/C 271/03

| Esittelijä | : | Bas Verkerk (NL, ALDE), Delftin kaupunginjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja(t) | : | |

Esittelijä

:

Bas Verkerk (NL, ALDE), Delftin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja(t)

:

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

Johdanto

| 1. | Kaupungit ovat unionissa tärkeitä talouden moottoreita, muodostavat erinomaisen ympäristön yksilöiden ja yhteisön kehitykselle ja tarjoavat monia mahdollisuuksia tehokkaiden ympäristötoimenpiteiden toteuttamiselle. Kaupunkien ja kaupunkialueiden panos on huomattavan tärkeä Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanon ja EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen kannalta. (1) |
| --- | --- |

1.

Kaupungit ovat unionissa tärkeitä talouden moottoreita, muodostavat erinomaisen ympäristön yksilöiden ja yhteisön kehitykselle ja tarjoavat monia mahdollisuuksia tehokkaiden ympäristötoimenpiteiden toteuttamiselle. Kaupunkien ja kaupunkialueiden panos on huomattavan tärkeä Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanon ja EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen kannalta. (1)

| 2. | Kaupunkien tärkeä asema eurooppalaisessa yhteiskunnassa on saanut jäsenvaltiot ja Euroopan komission tekemään aloitteita kaupunkeja koskevan toimintaohjelman laatimiseksi EU:lle. YK valmistelee parhaillaan uutta kaupunkikehityssuunnitelmaa, joka vahvistetaan seuraavassa Habitat III -konferenssissa vuonna 2016. EU:n kaupunkeja koskeva toimintapoliittinen ohjelma voi olla siinä avuksi. |
| --- | --- |

2.

Kaupunkien tärkeä asema eurooppalaisessa yhteiskunnassa on saanut jäsenvaltiot ja Euroopan komission tekemään aloitteita kaupunkeja koskevan toimintaohjelman laatimiseksi EU:lle. YK valmistelee parhaillaan uutta kaupunkikehityssuunnitelmaa, joka vahvistetaan seuraavassa Habitat III -konferenssissa vuonna 2016. EU:n kaupunkeja koskeva toimintapoliittinen ohjelma voi olla siinä avuksi.

| 3. | Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa on useita viittauksia, jotka antavat EU:lle oikeusperustan täydentää jäsenvaltioiden ensisijaisia toimivaltuuksia valtiollisen, alueellisen ja paikallisen kaupunkipolitiikan alalla omalla tuellaan. Niitä ovat viittaukset taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen (3 artikla), paikalliseen itsehallintoon (4 artikla) ja toissijaisuusperiaatteen paikalliseen ulottuvuuteen (5 artikla). Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa yhdennettyä, tulevaisuuteen tähtäävää EU-tason kaupunkipoliittista ohjelmaa, vaikka Euroopan parlamentti kehotti vuonna 2011 laatimaan Euroopan kaupunkien toimintaohjelman (2), vaikka hallitustenvälinen Leipzigin peruskirjaprosessi on käynnissä ja vaikka asiasta on annettu ns. Toledon julkilausuma. Koska kaiken kattavaa kaupunkipoliittista ohjelmaa ei ole, eivät erilaiset EU-tason poliittiset aloitteet ja tukiohjelmat myöskään ole riittävän yhtenäisiä, eikä kaikissa toimintalinja-aloitteissa päästä toivottuihin konkreettisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa on useita viittauksia, jotka antavat EU:lle oikeusperustan täydentää jäsenvaltioiden ensisijaisia toimivaltuuksia valtiollisen, alueellisen ja paikallisen kaupunkipolitiikan alalla omalla tuellaan. Niitä ovat viittaukset taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen (3 artikla), paikalliseen itsehallintoon (4 artikla) ja toissijaisuusperiaatteen paikalliseen ulottuvuuteen (5 artikla). Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa yhdennettyä, tulevaisuuteen tähtäävää EU-tason kaupunkipoliittista ohjelmaa, vaikka Euroopan parlamentti kehotti vuonna 2011 laatimaan Euroopan kaupunkien toimintaohjelman (2), vaikka hallitustenvälinen Leipzigin peruskirjaprosessi on käynnissä ja vaikka asiasta on annettu ns. Toledon julkilausuma. Koska kaiken kattavaa kaupunkipoliittista ohjelmaa ei ole, eivät erilaiset EU-tason poliittiset aloitteet ja tukiohjelmat myöskään ole riittävän yhtenäisiä, eikä kaikissa toimintalinja-aloitteissa päästä toivottuihin konkreettisiin tuloksiin.

| 4. | Menneisyyden valossa on myös epävarmaa, kiinnitetäänkö kaupunkiulottuvuuteen edelleen huomiota unionin tulevissa toimintasuunnitelmissa. (3) Komissio julkaisi jo vuonna 1997 tiedonannon ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” (4). Siitä on nyt kulunut 20 vuotta, eikä toimintaohjelmaa ole moninaisista julistuksista ja toimista huolimatta vieläkään saatu aikaan. EU:n on annettava kaupungeille ja taajama-alueille valmiudet hyödyntää täysimääräisesti elinvoimaansa ja potentiaaliaan talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen moottoreina. Aika on nyt kypsä todelliselle kaupunkeja koskevalle EU-toimintaohjelmalle. Leipzigin peruskirja tarjoaa sille hyvän perustan. Kaupunkeja koskevassa EU-toimintaohjelmassa tulee ottaa huomioon kaikki kestävään kaupunkikehitykseen liittyvät näkökohdat: taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat. |
| --- | --- |

4.

Menneisyyden valossa on myös epävarmaa, kiinnitetäänkö kaupunkiulottuvuuteen edelleen huomiota unionin tulevissa toimintasuunnitelmissa. (3) Komissio julkaisi jo vuonna 1997 tiedonannon ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” (4). Siitä on nyt kulunut 20 vuotta, eikä toimintaohjelmaa ole moninaisista julistuksista ja toimista huolimatta vieläkään saatu aikaan. EU:n on annettava kaupungeille ja taajama-alueille valmiudet hyödyntää täysimääräisesti elinvoimaansa ja potentiaaliaan talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen moottoreina. Aika on nyt kypsä todelliselle kaupunkeja koskevalle EU-toimintaohjelmalle. Leipzigin peruskirja tarjoaa sille hyvän perustan. Kaupunkeja koskevassa EU-toimintaohjelmassa tulee ottaa huomioon kaikki kestävään kaupunkikehitykseen liittyvät näkökohdat: taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat.

| 5. | Alueiden komitea kehottaa komissiota esittämään 17.–18. helmikuuta 2014 pidetyn kaupunkifoorumin jatkoksi suunnitellun tiedonannon pohjalta valkoisen kirjan kaupunkeja koskevasta yhdennetystä toimintaohjelmasta. Valkoisen kirjan tulisi mahdollistaa kaupunkiulottuvuuden vakiinnuttaminen unionin kaikkiin tarvittaviin politiikan ja sääntelyn rakenteisiin tämänhetkisten päällekkäisyyksien ja epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi. Valkoisen kirjan laatimisprosessin aikana komitea jatkaa keskustelua kaupunkeja koskevasta EU-toimintaohjelmasta tarjotakseen komissiolle konkreettista palautetta ja pitääkseen kaupunkeja koskevan toimintaohjelman unionin asialistalla. Komitea pitää tärkeänä kestävyysperiaatteen mukaista ja kokonaisvaltaista kaupunkialueita koskevaa lähestymistapaa, joka perustuu ajatuksiin ja ehdotuksiin, joita komitea esittää käsillä olevaa lausuntoa täydentävissä lausunnoissaan seitsemännestä ympäristöalan toimintaohjelmasta ja kestävistä kaupungeista (5) sekä kaupunkiliikennepaketista (6). |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitea kehottaa komissiota esittämään 17.–18. helmikuuta 2014 pidetyn kaupunkifoorumin jatkoksi suunnitellun tiedonannon pohjalta valkoisen kirjan kaupunkeja koskevasta yhdennetystä toimintaohjelmasta. Valkoisen kirjan tulisi mahdollistaa kaupunkiulottuvuuden vakiinnuttaminen unionin kaikkiin tarvittaviin politiikan ja sääntelyn rakenteisiin tämänhetkisten päällekkäisyyksien ja epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi. Valkoisen kirjan laatimisprosessin aikana komitea jatkaa keskustelua kaupunkeja koskevasta EU-toimintaohjelmasta tarjotakseen komissiolle konkreettista palautetta ja pitääkseen kaupunkeja koskevan toimintaohjelman unionin asialistalla. Komitea pitää tärkeänä kestävyysperiaatteen mukaista ja kokonaisvaltaista kaupunkialueita koskevaa lähestymistapaa, joka perustuu ajatuksiin ja ehdotuksiin, joita komitea esittää käsillä olevaa lausuntoa täydentävissä lausunnoissaan seitsemännestä ympäristöalan toimintaohjelmasta ja kestävistä kaupungeista (5) sekä kaupunkiliikennepaketista (6).

| 6. | Kaupunkeja koskevalla EU-tason toimintaohjelmalla tehdään oikeutta kaupunkien asemalle unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa ja EU:n kansainvälisen kilpailuaseman vahvistamisessa. Laadittaessa kaupunkeja koskevaa EU-tason toimintaohjelmaa ei saa kuitenkaan unohtaa kaupunkien ja maaseudun vuorovaikutusta eikä ohjelman suurta vaikutusta yleiseen alueelliseen kehitykseen. Onkin erittäin tärkeää luoda tiivis synergia kaupunkeja koskevan EU-toimintaohjelman ja EU:n alueellisen agendan 2020 välille. |
| --- | --- |

6.

Kaupunkeja koskevalla EU-tason toimintaohjelmalla tehdään oikeutta kaupunkien asemalle unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa ja EU:n kansainvälisen kilpailuaseman vahvistamisessa. Laadittaessa kaupunkeja koskevaa EU-tason toimintaohjelmaa ei saa kuitenkaan unohtaa kaupunkien ja maaseudun vuorovaikutusta eikä ohjelman suurta vaikutusta yleiseen alueelliseen kehitykseen. Onkin erittäin tärkeää luoda tiivis synergia kaupunkeja koskevan EU-toimintaohjelman ja EU:n alueellisen agendan 2020 välille.

Kaupunkien elinvoima ja haasteet

| 7. | Palvelutaloudesta osaamistalouteen siirtyminen ja yhteiskunnan jatkuva digitalisoituminen ovat muokanneet kaupungeista EU:n talouden tukipilareita ja työpaikkoja luovia moottoreita. Innovaatiot ja uudenlaiset elinkeinotoiminnan muodot saavat usein alkunsa kaupungeissa. Kaupungit ovat myös taiteen, kulttuurin ja luovuuden kasvualustoja. Niiden avulla kaupungit asukkaineen muokkaavat identiteettinsä. Kaupungit muodostavat siten EU:n tärkeän voimavaran kansainvälisessä kilpailussa muiden maanosien kanssa. |
| --- | --- |

7.

Palvelutaloudesta osaamistalouteen siirtyminen ja yhteiskunnan jatkuva digitalisoituminen ovat muokanneet kaupungeista EU:n talouden tukipilareita ja työpaikkoja luovia moottoreita. Innovaatiot ja uudenlaiset elinkeinotoiminnan muodot saavat usein alkunsa kaupungeissa. Kaupungit ovat myös taiteen, kulttuurin ja luovuuden kasvualustoja. Niiden avulla kaupungit asukkaineen muokkaavat identiteettinsä. Kaupungit muodostavat siten EU:n tärkeän voimavaran kansainvälisessä kilpailussa muiden maanosien kanssa.

| 8. | Tällä hetkellä noin 68 prosenttia EU:n väestöstä elää taajama-alueilla. (7) Kahden suuren metropolin, Pariisin ja Lontoon, lisäksi EU:ssa on ainutlaatuinen, monikeskuksinen suurten, keskisuurten ja pienten kaupunkien rakenne. Noin 200 miljoonaa ihmistä asuu alle 1 00  000 asukkaan kaupungeissa, joilla on usein tärkeä alueellinen funktio palvelutarjonnan sekä elämänlaadun parantamisen ja alueellisen tasapainon kannalta. Kaupunkeja koskevaa EU-toimintaohjelmaa ei siksi tule rajata Euroopan suurimpiin kaupunkeihin, vaan sitä on voitava soveltaa myös pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin sekä taajama-alueisiin. Ilahduttavaa on, että EU:n tuleva puheenjohtajakolmikko Italia, Latvia ja Luxemburg aikovat kiinnittää erityistä huomiota EU:n pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin sekä niiden asemaan yhteisessä aluekehityskontekstissa. |
| --- | --- |

8.

Tällä hetkellä noin 68 prosenttia EU:n väestöstä elää taajama-alueilla. (7) Kahden suuren metropolin, Pariisin ja Lontoon, lisäksi EU:ssa on ainutlaatuinen, monikeskuksinen suurten, keskisuurten ja pienten kaupunkien rakenne. Noin 200 miljoonaa ihmistä asuu alle 1 00  000 asukkaan kaupungeissa, joilla on usein tärkeä alueellinen funktio palvelutarjonnan sekä elämänlaadun parantamisen ja alueellisen tasapainon kannalta. Kaupunkeja koskevaa EU-toimintaohjelmaa ei siksi tule rajata Euroopan suurimpiin kaupunkeihin, vaan sitä on voitava soveltaa myös pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin sekä taajama-alueisiin. Ilahduttavaa on, että EU:n tuleva puheenjohtajakolmikko Italia, Latvia ja Luxemburg aikovat kiinnittää erityistä huomiota EU:n pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin sekä niiden asemaan yhteisessä aluekehityskontekstissa.

| 9. | Asukkailleen kaupunki ja sitä ympäröivä maaseutu merkitsevät nykyisin kuitenkin enemmän kuin vain tiettyä hallinnollisesti rajattua aluetta. Asukkaat liikkuvat päivittäin suurempien taajamakokonaisuuksien järjestelmässä ja matkustavat työpaikalle ja eri toiminnallisille alueille kaupunkiin tai esikaupunkiin (engl. daily urban system). Asukkaidensa elämää helpottaakseen kaupungit muodostavat verkostoja naapurikuntien kanssa liikenteen ja kuljetusten, aluesuunnittelun, ympäristönhoidon ja talouden järjestämiseksi tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa. Taajama-alueiden ja niihin rajoittuvien maaseutualueiden välinen yhteistyö on tässä ratkaisevan tärkeää. Esikaupunki- ja maaseutualueilla on tässä yhteydessä tärkeä rooli, sillä ne tarjoavat niihin rajoittuville kaupungeille ravintoa, energiaa, lisätilaa, virkistysmahdollisuuksia ja luontopääomaa sekä suojaa metsäpalojen ja tulvien kaltaisia vaaroja vastaan. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon, että joskus näihin taajamakokonaisuuksiin sisältyy alueita useammasta jäsenvaltiosta. On kiinnitettävä erityishuomiota näiden rajoilla sijaitsevien kaupunkialueiden erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

9.

Asukkailleen kaupunki ja sitä ympäröivä maaseutu merkitsevät nykyisin kuitenkin enemmän kuin vain tiettyä hallinnollisesti rajattua aluetta. Asukkaat liikkuvat päivittäin suurempien taajamakokonaisuuksien järjestelmässä ja matkustavat työpaikalle ja eri toiminnallisille alueille kaupunkiin tai esikaupunkiin (engl. daily urban system). Asukkaidensa elämää helpottaakseen kaupungit muodostavat verkostoja naapurikuntien kanssa liikenteen ja kuljetusten, aluesuunnittelun, ympäristönhoidon ja talouden järjestämiseksi tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa. Taajama-alueiden ja niihin rajoittuvien maaseutualueiden välinen yhteistyö on tässä ratkaisevan tärkeää. Esikaupunki- ja maaseutualueilla on tässä yhteydessä tärkeä rooli, sillä ne tarjoavat niihin rajoittuville kaupungeille ravintoa, energiaa, lisätilaa, virkistysmahdollisuuksia ja luontopääomaa sekä suojaa metsäpalojen ja tulvien kaltaisia vaaroja vastaan. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon, että joskus näihin taajamakokonaisuuksiin sisältyy alueita useammasta jäsenvaltiosta. On kiinnitettävä erityishuomiota näiden rajoilla sijaitsevien kaupunkialueiden erityispiirteisiin.

| 10. | Suurtaajamakokonaisuudet tai toiminnalliset alueet tarvitsevat omanlaistaan hallintotapaa ja kaukonäköisyyttä, jotta saadaan aikaan yhteenkuuluvuutta ja saavutetaan yhdennetyn liikennejärjestelmän kaltaisia konkreettisia tuloksia. (8) Tällaiset pitkän aikavälin visiot, joita eräissä jäsenvaltioissa jo hahmotellaan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyönä, muodostavat ainekset yhdennetylle seutukohtaiselle lähestymistavalle, joka takaa alueellisen yhteenkuuluvuuden ja mahdollistaa konkreettisten ja mitattavissa olevien tulosten saavuttamisen. Yhdennetyt alueelliset investoinnit tarjoavat lukuisissa jäsenvaltioissa kaudella 2014–2020 mahdollisuuden hyödyntää eri ensisijaisten toimintalinjojen ja ohjelmien resursseja, minkä vuoksi niillä on kannustava vaikutus, sillä ne lujittavat toiminnallisin sitein toisiinsa kytkeytyvien kaupunki- ja niitä ympäröivien maaseutualueiden yhteenkuuluvuutta. Näin luodaan synergiavaikutuksia ja mahdollistetaan kunnianhimoisempien hankkeiden rahoitus, jolloin on viime kädessä mahdollista tarttua yhteisiin ongelmiin kulloistenkin paikallis- ja alueyhteisöjen hallinnollisten rajojen yli. Komitea mainitseekin komission kuvaavan tätä kehitystä tutkimuksessaan ”Huomisen kaupungit” ja tunnustavan myös, että sen täytyy kiinnittää politiikassaan enemmän huomiota suurtaajamakokonaisuuksien ja metropolien tasolla muotoutuneisiin toiminnallisiin alueisiin myös yli valtiorajojen. (9) |
| --- | --- |

10.

Suurtaajamakokonaisuudet tai toiminnalliset alueet tarvitsevat omanlaistaan hallintotapaa ja kaukonäköisyyttä, jotta saadaan aikaan yhteenkuuluvuutta ja saavutetaan yhdennetyn liikennejärjestelmän kaltaisia konkreettisia tuloksia. (8) Tällaiset pitkän aikavälin visiot, joita eräissä jäsenvaltioissa jo hahmotellaan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyönä, muodostavat ainekset yhdennetylle seutukohtaiselle lähestymistavalle, joka takaa alueellisen yhteenkuuluvuuden ja mahdollistaa konkreettisten ja mitattavissa olevien tulosten saavuttamisen. Yhdennetyt alueelliset investoinnit tarjoavat lukuisissa jäsenvaltioissa kaudella 2014–2020 mahdollisuuden hyödyntää eri ensisijaisten toimintalinjojen ja ohjelmien resursseja, minkä vuoksi niillä on kannustava vaikutus, sillä ne lujittavat toiminnallisin sitein toisiinsa kytkeytyvien kaupunki- ja niitä ympäröivien maaseutualueiden yhteenkuuluvuutta. Näin luodaan synergiavaikutuksia ja mahdollistetaan kunnianhimoisempien hankkeiden rahoitus, jolloin on viime kädessä mahdollista tarttua yhteisiin ongelmiin kulloistenkin paikallis- ja alueyhteisöjen hallinnollisten rajojen yli. Komitea mainitseekin komission kuvaavan tätä kehitystä tutkimuksessaan ”Huomisen kaupungit” ja tunnustavan myös, että sen täytyy kiinnittää politiikassaan enemmän huomiota suurtaajamakokonaisuuksien ja metropolien tasolla muotoutuneisiin toiminnallisiin alueisiin myös yli valtiorajojen. (9)

| 11. | Suurtaajamakokonaisuuden tasolla toimiessaan (engl. borrowing size) kaupungit hyödyntävät yhdessä suuremman yksikön suomia etuja, kuten suurempaa innovaatiokykyä, koulutuksen mukauttamista paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja pienempää ekologista jalanjälkeä, sekä samalla supistavat ympäristön pilaantumisen, heikkojen kulkuyhteyksien, sosiaalisen syrjäytymisen ja rikollisuuden kaltaisia haittapuolia. (10) Suurempi ei ole aina parempi. Siksi on yhtä lailla tärkeää varmistaa, että paikalliset yhteisöt ovat aktiivisesti edustettuina kunnallisessa päätöksenteossa, myös keskusteltaessa yhteistyöstä naapuriseutujen viranomaistahojen kanssa. |
| --- | --- |

11.

Suurtaajamakokonaisuuden tasolla toimiessaan (engl. borrowing size) kaupungit hyödyntävät yhdessä suuremman yksikön suomia etuja, kuten suurempaa innovaatiokykyä, koulutuksen mukauttamista paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja pienempää ekologista jalanjälkeä, sekä samalla supistavat ympäristön pilaantumisen, heikkojen kulkuyhteyksien, sosiaalisen syrjäytymisen ja rikollisuuden kaltaisia haittapuolia. (10) Suurempi ei ole aina parempi. Siksi on yhtä lailla tärkeää varmistaa, että paikalliset yhteisöt ovat aktiivisesti edustettuina kunnallisessa päätöksenteossa, myös keskusteltaessa yhteistyöstä naapuriseutujen viranomaistahojen kanssa.

| 12. | Yhteiskunnallisia haasteita ilmenee kuitenkin erityisesti kaupunkialueilla. Siksi useilla unionin poliittisilla aloitteilla on – tarkoituksella tai tahtomatta – vaikutuksia kaupunkialueisiin. Tässä yhteydessä komitea kehottaa tarkastelemaan läpikotaisemmin kaikkia kaupunkiulottuvuutta käsitteleviä komission aloitteita käyttäen lähtökohtana muistiota (11), joka oli pohjana helmikuussa 2014 järjestetylle kaupunkifoorumille ”CITIES – Huomisen kaupungit: Eurooppaan investoiminen”. |
| --- | --- |

12.

Yhteiskunnallisia haasteita ilmenee kuitenkin erityisesti kaupunkialueilla. Siksi useilla unionin poliittisilla aloitteilla on – tarkoituksella tai tahtomatta – vaikutuksia kaupunkialueisiin. Tässä yhteydessä komitea kehottaa tarkastelemaan läpikotaisemmin kaikkia kaupunkiulottuvuutta käsitteleviä komission aloitteita käyttäen lähtökohtana muistiota (11), joka oli pohjana helmikuussa 2014 järjestetylle kaupunkifoorumille ”CITIES – Huomisen kaupungit: Eurooppaan investoiminen”.

| 13. | Kaupungit kantavat vastuunsa hyödyntääkseen mahdollisuuksia ja puuttuakseen tässä yhteydessä esiin tuleviin pulmiin. Euroopan kaupungit voivat näin edistää olennaisesti Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista. Strategian käsittämistä yhteiskunnallisista haasteista muodostuu toimintapoliittinen ohjelma myös kaupungeille ja alueille. Kansalaisten etu on tässä asiassa keskeisessä asemassa. EU:n kaupungit joutuvat parhaillaan kohtaamaan lukuisia haasteita ja ongelmia. Tietyissä kaupungeissa poismuuttoliike ja väestön ikääntyminen vähentävät väkimäärää, jolloin niiden on vaikea ylläpitää palvelutasoa entisessä laajuudessa. Eräissä toisissa väkimäärä kasvaa, mikä lisää palvelutarjontaan kohdistuvia paineita sekä aiheuttaa enenevästi muunlaisia ongelmia, kuten (nuoriso)työttömyyttä, sosiaalista syrjäytymistä, köyhyyttä, kohtuuhintaisen asumisen vaikeutta, liikenneruuhkia ja ympäristön pilaantumista. Yleinen ongelma, jota taantuma pahentaa entisestään, on kuilun kasvaminen paikallispalvelujen kysynnän kasvun ja taloudellisten resurssien samansuuruisina pysymisen tai pienenemisen välillä. Kaupunkeja koskevassa toimintaohjelmassa on kiinnitettävä huomiota kaikkiin näihin ongelmiin ja haasteisiin. |
| --- | --- |

13.

Kaupungit kantavat vastuunsa hyödyntääkseen mahdollisuuksia ja puuttuakseen tässä yhteydessä esiin tuleviin pulmiin. Euroopan kaupungit voivat näin edistää olennaisesti Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista. Strategian käsittämistä yhteiskunnallisista haasteista muodostuu toimintapoliittinen ohjelma myös kaupungeille ja alueille. Kansalaisten etu on tässä asiassa keskeisessä asemassa. EU:n kaupungit joutuvat parhaillaan kohtaamaan lukuisia haasteita ja ongelmia. Tietyissä kaupungeissa poismuuttoliike ja väestön ikääntyminen vähentävät väkimäärää, jolloin niiden on vaikea ylläpitää palvelutasoa entisessä laajuudessa. Eräissä toisissa väkimäärä kasvaa, mikä lisää palvelutarjontaan kohdistuvia paineita sekä aiheuttaa enenevästi muunlaisia ongelmia, kuten (nuoriso)työttömyyttä, sosiaalista syrjäytymistä, köyhyyttä, kohtuuhintaisen asumisen vaikeutta, liikenneruuhkia ja ympäristön pilaantumista. Yleinen ongelma, jota taantuma pahentaa entisestään, on kuilun kasvaminen paikallispalvelujen kysynnän kasvun ja taloudellisten resurssien samansuuruisina pysymisen tai pienenemisen välillä. Kaupunkeja koskevassa toimintaohjelmassa on kiinnitettävä huomiota kaikkiin näihin ongelmiin ja haasteisiin.

| 14. | Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa tulee keskittyä nykyisen hajanaisen, jakautuneen ja poissulkevan kaupunkimallin korvaamiseen yhtenäisellä, kattavalla ja osallistavalla mallilla Tämä uusi toimintamalli merkitsee sitä, että pyritään kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla saattamaan yhteen erilaisia ihmisiä ja toimintoja niin talouskasvun kuin työllisyydenkin edistämiseksi ja huolehditaan samanaikaisesti kaupunkikehityksen taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien hyvästä tasapainosta. |
| --- | --- |

14.

Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa tulee keskittyä nykyisen hajanaisen, jakautuneen ja poissulkevan kaupunkimallin korvaamiseen yhtenäisellä, kattavalla ja osallistavalla mallilla Tämä uusi toimintamalli merkitsee sitä, että pyritään kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla saattamaan yhteen erilaisia ihmisiä ja toimintoja niin talouskasvun kuin työllisyydenkin edistämiseksi ja huolehditaan samanaikaisesti kaupunkikehityksen taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien hyvästä tasapainosta.

Kaupunki ohjaavana tahona ja foorumina

| 15. | Julkisen vallan ja yhteiskunnan suhde on muuttumassa perusteellisesti. Kansalaisilla on yhä enemmän vaikutuskykyä ja -valmiuksia, he asettavat yhä korkeampia vaatimuksia ja yhteiskunnan digitalisoituminen tekee heistä omatoimisempia (uudenlainen kansalaisuus). Toisaalta samat kansalaiset kantavat yhä enemmän yhteiskunnallista vastuuta. On olemassa yhä enemmän yrityksiä, jotka valmistavat jätteistä uusia tuotteita (engl. cradle-to-cradle), vastustavat raaka-aineiden tuhlausta ja tarjoavat työmarkkinoilla muita huono-osaisemmille mahdollisuuksia työllistyä. Kaupungit haluavat tehdä eri tasoilla yhä tiiviimpää yhteistyötä (Triple Helix -malliin perustuvan) Quadruple Helix -mallin mukaisesti. Kyse on viranomaisten, elinkeinoelämän, oppilaitosten ja sosiaalisten organisaatioiden yhteistyöstä yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi. Paikallisviranomaisilla on tässä yhteydessä usein ohjaava rooli, ja kysynnän käynnistäjänä (launching customer) tai ohjaavana tahona ne tarjoavat muille kumppaneille foorumin ratkaisujen etsimiseen. Kaupunki tarjoaa silloin paikan toteuttaa yhteistyökumppanien kanssa paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvia hankkeita (living lab). Kaupungeilla, joissa on yliopistoja ja korkeakouluja, on lisäksi rooli yrittäjyyden edistämisessä ja kytkettäessä teknologisia mahdollisuuksia yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Taajama-alueista on tämän myötä tullut unionin toimintapolitiikan parhaita koekenttiä. |
| --- | --- |

15.

Julkisen vallan ja yhteiskunnan suhde on muuttumassa perusteellisesti. Kansalaisilla on yhä enemmän vaikutuskykyä ja -valmiuksia, he asettavat yhä korkeampia vaatimuksia ja yhteiskunnan digitalisoituminen tekee heistä omatoimisempia (uudenlainen kansalaisuus). Toisaalta samat kansalaiset kantavat yhä enemmän yhteiskunnallista vastuuta. On olemassa yhä enemmän yrityksiä, jotka valmistavat jätteistä uusia tuotteita (engl. cradle-to-cradle), vastustavat raaka-aineiden tuhlausta ja tarjoavat työmarkkinoilla muita huono-osaisemmille mahdollisuuksia työllistyä. Kaupungit haluavat tehdä eri tasoilla yhä tiiviimpää yhteistyötä (Triple Helix -malliin perustuvan) Quadruple Helix -mallin mukaisesti. Kyse on viranomaisten, elinkeinoelämän, oppilaitosten ja sosiaalisten organisaatioiden yhteistyöstä yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi. Paikallisviranomaisilla on tässä yhteydessä usein ohjaava rooli, ja kysynnän käynnistäjänä (launching customer) tai ohjaavana tahona ne tarjoavat muille kumppaneille foorumin ratkaisujen etsimiseen. Kaupunki tarjoaa silloin paikan toteuttaa yhteistyökumppanien kanssa paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvia hankkeita (living lab). Kaupungeilla, joissa on yliopistoja ja korkeakouluja, on lisäksi rooli yrittäjyyden edistämisessä ja kytkettäessä teknologisia mahdollisuuksia yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Taajama-alueista on tämän myötä tullut unionin toimintapolitiikan parhaita koekenttiä.

| 16. | Yhteiskunnan osatekijöinä viranomaistahot katsovat tehtäväkseen tuoda keskusteluun suuria yhteiskunnallisia kysymyksiä, kuten talouskriisi, väestökehityksen muutokset ja ilmasto-ongelmat. Hallinnon, organisoinnin ja talouden klassiset toimintatavat eivät enää tarjoa ratkaisuja näihin ongelmiin. Haasteiden kasvaessa, budjettien pienentyessä ja asioiden monimutkaistuessa ei julkinen valta enää pysty selviytymään kaikesta yksin. |
| --- | --- |

16.

Yhteiskunnan osatekijöinä viranomaistahot katsovat tehtäväkseen tuoda keskusteluun suuria yhteiskunnallisia kysymyksiä, kuten talouskriisi, väestökehityksen muutokset ja ilmasto-ongelmat. Hallinnon, organisoinnin ja talouden klassiset toimintatavat eivät enää tarjoa ratkaisuja näihin ongelmiin. Haasteiden kasvaessa, budjettien pienentyessä ja asioiden monimutkaistuessa ei julkinen valta enää pysty selviytymään kaikesta yksin.

| 17. | Yhä osallistavammaksi kehittyvässä yhteiskunnassa paikallisviranomaisten on ennen päätösten tekemistä annettava tilaa kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnallisten järjestöjen yhteistyössä toteuttamille paikallisille aloitteille kaupunki- ja kaupunginosatasoilla. Kaupunkiorganisaatiosta huolehtii siten useampi osapuoli kuin yksinomaan kaupungin hallinto. Haasteena tässä on kaikkien kansalaisten, erityisesti nuorten ja maahanmuuttajien, osallistaminen uudenlaiseen yhteiskuntaan kahtia jakautumisen estämiseksi. Sosiaalisen osallisuuden moottorina toimiminen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien tarjoaminen asukkaille kuuluvat nykyajan kaupungin tärkeimpiin tehtäviin. |
| --- | --- |

17.

Yhä osallistavammaksi kehittyvässä yhteiskunnassa paikallisviranomaisten on ennen päätösten tekemistä annettava tilaa kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnallisten järjestöjen yhteistyössä toteuttamille paikallisille aloitteille kaupunki- ja kaupunginosatasoilla. Kaupunkiorganisaatiosta huolehtii siten useampi osapuoli kuin yksinomaan kaupungin hallinto. Haasteena tässä on kaikkien kansalaisten, erityisesti nuorten ja maahanmuuttajien, osallistaminen uudenlaiseen yhteiskuntaan kahtia jakautumisen estämiseksi. Sosiaalisen osallisuuden moottorina toimiminen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien tarjoaminen asukkaille kuuluvat nykyajan kaupungin tärkeimpiin tehtäviin.

| 18. | Paikallisaloittein huolehditaan siitä, että kaupungeissa tai taajama-alueilla toimitaan yhä eriytetymmin. Tästä syystä asioita käsitellään Euroopassa monin eri tavoin. Unionin politiikassa ja sääntelyssä on otettava huomioon paikallistason uudet keskinäissuhteet ja niistä johtuvat yhteiskunnallisten haasteiden erilaiset käsittelytavat ja pyrittävä koostamaan esille tulevia parhaita käytänteitä ja edistämään niiden leviämistä kaikkialle EU:hun. |
| --- | --- |

18.

Paikallisaloittein huolehditaan siitä, että kaupungeissa tai taajama-alueilla toimitaan yhä eriytetymmin. Tästä syystä asioita käsitellään Euroopassa monin eri tavoin. Unionin politiikassa ja sääntelyssä on otettava huomioon paikallistason uudet keskinäissuhteet ja niistä johtuvat yhteiskunnallisten haasteiden erilaiset käsittelytavat ja pyrittävä koostamaan esille tulevia parhaita käytänteitä ja edistämään niiden leviämistä kaikkialle EU:hun.

| 19. | Tähän asti EU on soveltanut yleisluonteista sääntelyä ja asettanut yhtenäisiä määräaikoja toimintapoliittisten tavoitteidensa toteuttamiselle. EU:n on otettava politiikkansa valmisteluvaiheessa nimenomaisemmin huomioon, miten sen aloitteet voidaan toteuttaa paikallis-, seutu- ja aluetasolla, ja oltava avoin paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksille tehtäessä vaikutustenarviointeja ja laadittaessa uutta politiikkaa (alhaalta ylöspäin etenevä toimintamalli). Kaikissa uusien ehdotusten vaikutustenarvioinneissa olisi läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti esitettävä kriittinen arvio kaupunkeihin kohdistuvista vaikutuksista. Vain tällä tavoin voidaan jo etukäteen arvioida, kyetäänkö unionin toimintapolitiikkaa ja lainsäädäntöä panemaan toimeen paikallistasolla, ja huolehtia siitä, että se on mahdollista. |
| --- | --- |

19.

Tähän asti EU on soveltanut yleisluonteista sääntelyä ja asettanut yhtenäisiä määräaikoja toimintapoliittisten tavoitteidensa toteuttamiselle. EU:n on otettava politiikkansa valmisteluvaiheessa nimenomaisemmin huomioon, miten sen aloitteet voidaan toteuttaa paikallis-, seutu- ja aluetasolla, ja oltava avoin paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksille tehtäessä vaikutustenarviointeja ja laadittaessa uutta politiikkaa (alhaalta ylöspäin etenevä toimintamalli). Kaikissa uusien ehdotusten vaikutustenarvioinneissa olisi läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti esitettävä kriittinen arvio kaupunkeihin kohdistuvista vaikutuksista. Vain tällä tavoin voidaan jo etukäteen arvioida, kyetäänkö unionin toimintapolitiikkaa ja lainsäädäntöä panemaan toimeen paikallistasolla, ja huolehtia siitä, että se on mahdollista.

Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa

| 20. | Vakiinnuttaakseen kaupunkiulottuvuudesta käytävän keskustelun pysyvästi EU-tasolle komitea ehdottaa, että 17.–18. helmikuuta 2014 pidetty kaupunkifoorumi järjestetään vastedes aina kahden vuoden välein. Komitea kehottaa komissiota myös nimeämään organisaatioonsa kaupunkipoliittisen valtuutetun, jolle annetaan toimivalta tutkia yhdessä yksiköiden välisen kaupunkipoliittisen ryhmän kanssa kaikki ehdotukset ja aloitteet kaupunkiulottuvuuden kannalta ja jotta mahdollistetaan yhdennetty lähestymistapa. Ryhmälle tulisi myös antaa tehtäväksi helpottaa kaupunkien näkemysten huomioon ottamista laadittaessa kaupunkialueisiin vaikuttavia uusia EU:n toimintapoliittisia linjauksia. Komitea voisi nimetä omaan organisaatioonsa kaupunkipoliittisen edustajan tarkastelemaan ehdotuksia kaupunkinäkökulmasta. |
| --- | --- |

20.

Vakiinnuttaakseen kaupunkiulottuvuudesta käytävän keskustelun pysyvästi EU-tasolle komitea ehdottaa, että 17.–18. helmikuuta 2014 pidetty kaupunkifoorumi järjestetään vastedes aina kahden vuoden välein. Komitea kehottaa komissiota myös nimeämään organisaatioonsa kaupunkipoliittisen valtuutetun, jolle annetaan toimivalta tutkia yhdessä yksiköiden välisen kaupunkipoliittisen ryhmän kanssa kaikki ehdotukset ja aloitteet kaupunkiulottuvuuden kannalta ja jotta mahdollistetaan yhdennetty lähestymistapa. Ryhmälle tulisi myös antaa tehtäväksi helpottaa kaupunkien näkemysten huomioon ottamista laadittaessa kaupunkialueisiin vaikuttavia uusia EU:n toimintapoliittisia linjauksia. Komitea voisi nimetä omaan organisaatioonsa kaupunkipoliittisen edustajan tarkastelemaan ehdotuksia kaupunkinäkökulmasta.

| 21. | Komitea tukee ajatusta, että muodostetaan jäsenvaltioiden työryhmä, jonka tehtävänä on laatia yhteinen visio Euroopan kaupungeista ja niin muodoin myös kaupunkien asemasta Eurooppa 2020 -strategiassa ja esitellä se vuonna 2016. Se kehottaa jäsenvaltioita tekemään asiassa tiivistä yhteistyötä komitean sekä paikallisviranomaisia edustavien järjestöjen kanssa. Tästä yhteisestä visiosta voi tulla tärkeä perusta, jonka avulla kaupunkipoliittista toimintaohjelmaa työstetään jatkossa unionin tasolla, mutta myös kunkin jäsenvaltion, alueen ja kunnan tasolla. |
| --- | --- |

21.

Komitea tukee ajatusta, että muodostetaan jäsenvaltioiden työryhmä, jonka tehtävänä on laatia yhteinen visio Euroopan kaupungeista ja niin muodoin myös kaupunkien asemasta Eurooppa 2020 -strategiassa ja esitellä se vuonna 2016. Se kehottaa jäsenvaltioita tekemään asiassa tiivistä yhteistyötä komitean sekä paikallisviranomaisia edustavien järjestöjen kanssa. Tästä yhteisestä visiosta voi tulla tärkeä perusta, jonka avulla kaupunkipoliittista toimintaohjelmaa työstetään jatkossa unionin tasolla, mutta myös kunkin jäsenvaltion, alueen ja kunnan tasolla.

| 22. | Alueiden komitea toistaa komissiolle osoittamansa kehotuksen laatia valkoinen kirja yhdennetystä kaupunkipolitiikasta (12) ennen Eurooppa 2020 -strategian seuraajan ja vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan EU:n talousarvion esittelyä. Valkoisen kirjan tavoitteena on löytää kaupunkeja ja taajama-alueita koskevaan EU-politiikkaan ja -lainsäädäntöön yhdennetympi lähestymistapa ja ottaa kaupungit sekä paikallis- ja alueviranomaiset tiiviimmin mukaan kyseisen politikan valmisteluun. Tavoitteena on myös antaa suosituksia siitä, mitä unionin rahasto-ohjelmien osia voidaan käyttää kaupunkien kehityksen tukemiseen. Edellytyksenä siihen on hallintotavan uudistaminen. Valkoisen kirjan on määrä johtaa viime kädessä kaupunkiulottuvuuden tosiasialliseen vakiinnuttamiseen kattavasti EU:n koko päätöksentekoprosessissa (kaupunkipolitiikan valtavirtaistaminen), eikä johonkin tiettyyn EU-strategiaan tai -ohjelmaan. Seuraavana tehtävässään aloittavan komission on laadittava valkoinen kirja tiiviissä yhteistyössä kaupunkien kanssa uuden kaupunkipoliittisen hallintotavan tarpeen korostamiseksi EU-tasolla. |
| --- | --- |

22.

Alueiden komitea toistaa komissiolle osoittamansa kehotuksen laatia valkoinen kirja yhdennetystä kaupunkipolitiikasta (12) ennen Eurooppa 2020 -strategian seuraajan ja vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan EU:n talousarvion esittelyä. Valkoisen kirjan tavoitteena on löytää kaupunkeja ja taajama-alueita koskevaan EU-politiikkaan ja -lainsäädäntöön yhdennetympi lähestymistapa ja ottaa kaupungit sekä paikallis- ja alueviranomaiset tiiviimmin mukaan kyseisen politikan valmisteluun. Tavoitteena on myös antaa suosituksia siitä, mitä unionin rahasto-ohjelmien osia voidaan käyttää kaupunkien kehityksen tukemiseen. Edellytyksenä siihen on hallintotavan uudistaminen. Valkoisen kirjan on määrä johtaa viime kädessä kaupunkiulottuvuuden tosiasialliseen vakiinnuttamiseen kattavasti EU:n koko päätöksentekoprosessissa (kaupunkipolitiikan valtavirtaistaminen), eikä johonkin tiettyyn EU-strategiaan tai -ohjelmaan. Seuraavana tehtävässään aloittavan komission on laadittava valkoinen kirja tiiviissä yhteistyössä kaupunkien kanssa uuden kaupunkipoliittisen hallintotavan tarpeen korostamiseksi EU-tasolla.

| 23. | Valkoisen kirjan on katettava seuraavat aiheet: |
| --- | --- |

23.

Valkoisen kirjan on katettava seuraavat aiheet:

a)   Uusi metodiikka tavoitteena yhdennetympi lähestymistapa toimintapolitiikan valmisteluvaiheeseen

| 24. | Alueiden komitea toteaa, että kansainvälinen kilpailukyky edellyttää ennen kaikkea, että Euroopassa on elinvoimaisia, dynaamisia kaupunkeja. EU:n politiikka ja lainsäädäntö voivat auttaa luomaan tähän soveltuvat olosuhteet. Koska noin 70 prosenttia unionin toimintapolitiikoista ja lainsäädännöstä pannaan toimeen paikallis- ja aluetasolla, tarvitaan yleistä johdonmukaisuutta. Komitea toteaa kuitenkin, että EU-tason säännöt vaikuttavat toisinaan aivan päinvastaisesti. Komitea antaa tästä hyvän esimerkin lausunnossaan ”EU:n ilmanlaatu- ja päästöpolitiikan tarkistaminen” (13), jossa osoitetaan, että toivottujen tulosten saavuttaminen ilmanlaadun parantamisessa edellyttää EU:n eri ympäristödirektiivien tavoitetasojen ja toteutusaikataulujen yhteensovittamista. |
| --- | --- |

24.

Alueiden komitea toteaa, että kansainvälinen kilpailukyky edellyttää ennen kaikkea, että Euroopassa on elinvoimaisia, dynaamisia kaupunkeja. EU:n politiikka ja lainsäädäntö voivat auttaa luomaan tähän soveltuvat olosuhteet. Koska noin 70 prosenttia unionin toimintapolitiikoista ja lainsäädännöstä pannaan toimeen paikallis- ja aluetasolla, tarvitaan yleistä johdonmukaisuutta. Komitea toteaa kuitenkin, että EU-tason säännöt vaikuttavat toisinaan aivan päinvastaisesti. Komitea antaa tästä hyvän esimerkin lausunnossaan ”EU:n ilmanlaatu- ja päästöpolitiikan tarkistaminen” (13), jossa osoitetaan, että toivottujen tulosten saavuttaminen ilmanlaadun parantamisessa edellyttää EU:n eri ympäristödirektiivien tavoitetasojen ja toteutusaikataulujen yhteensovittamista.

| 25. | Ilman ongelmien lähteisiin riittävästi puuttuvaa EU-politiikkaa voi syntyä kiusallisia tilanteita. Tietyillä kaupungeilla ei ole mahdollisuutta saavuttaa toivottuja normeja, mutta ne saattavat kuitenkin saada omalta vastuulliselta jäsenvaltioltaan kansallisen lainsäädännön nojalla maksettavakseen EU:n määräämät sakot unionin normien noudattamatta jättämisestä. Komitea kehottaa komissiota kehittämään menetelmät yhdennetympää toimintapolitiikan valmistelua varten – aloittaen perusteellisemmasta ja osallistavammasta paikallisten ja alueellisten vaikutusten arvioinnista, johon paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat –, jotta tuloksena on johdonmukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä, joiden avulla EU tarjoaa kaupungeille ja kaupunkiseuduille asianmukaiset edellytykset panna unionin politiikkaa täytäntöön. |
| --- | --- |

25.

Ilman ongelmien lähteisiin riittävästi puuttuvaa EU-politiikkaa voi syntyä kiusallisia tilanteita. Tietyillä kaupungeilla ei ole mahdollisuutta saavuttaa toivottuja normeja, mutta ne saattavat kuitenkin saada omalta vastuulliselta jäsenvaltioltaan kansallisen lainsäädännön nojalla maksettavakseen EU:n määräämät sakot unionin normien noudattamatta jättämisestä. Komitea kehottaa komissiota kehittämään menetelmät yhdennetympää toimintapolitiikan valmistelua varten – aloittaen perusteellisemmasta ja osallistavammasta paikallisten ja alueellisten vaikutusten arvioinnista, johon paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat –, jotta tuloksena on johdonmukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä, joiden avulla EU tarjoaa kaupungeille ja kaupunkiseuduille asianmukaiset edellytykset panna unionin politiikkaa täytäntöön.

| 26. | Aidosti yhdennetyn lähestymistavan aikaansaamiseksi on toivottavaa, että valkoisessa kirjassa määritellään yhdennetty kestävä kaupunkikehitys yksiselitteisesti ja mainitaan selkeät tavoitteet, jotka EU haluaa saavuttaa tällä alalla. Kyse on horisontaalisista tavoitteista, jotka on tarkoitus saavuttaa politiikan eri aloilla. |
| --- | --- |

26.

Aidosti yhdennetyn lähestymistavan aikaansaamiseksi on toivottavaa, että valkoisessa kirjassa määritellään yhdennetty kestävä kaupunkikehitys yksiselitteisesti ja mainitaan selkeät tavoitteet, jotka EU haluaa saavuttaa tällä alalla. Kyse on horisontaalisista tavoitteista, jotka on tarkoitus saavuttaa politiikan eri aloilla.

| 27. | Kaupunkipolitiikan yhdennetty lähestymistapa edellyttää, että otetaan huomioon maankäyttöpolitiikat, koska kaupunkialueet ylittävät kuntatason. |
| --- | --- |

27.

Kaupunkipolitiikan yhdennetty lähestymistapa edellyttää, että otetaan huomioon maankäyttöpolitiikat, koska kaupunkialueet ylittävät kuntatason.

| 28. | Tässä yhteydessä alueiden komitea toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueellisen vaikutustenarvioinnin välinettä tulee käyttää ohjenuorana, jotta toimintapolitiikkaa harjoitetaan yhdennetymmin alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. (14) Komitean määritelmän mukaan alueellinen yhteenkuuluvuus on kolmitahoinen käsite, johon sisältyvät tasapainoinen alueellinen kehitys, alueellinen integraatio ja alueellinen hallintotapa. Komitea pitää valitettavana, että Euroopan komissio rajaa alueellisen vaikutustenarvioinnin ensimmäiseen näistä kolmesta lohkosta, vaikka juuri toinen niistä puoltaa yhdennetyn lähestymistavan soveltamista toimintapolitiikassa ja lainsäädännässä. Komission omien vaikutustenarviointia koskevien suuntaviivojen tuleva tarkistus tarjoaa merkittävän ja ainutlaatuisen mahdollisuuden täsmentää kaupunkipolitiikan valtavirtaistamisen asema komission sisäisissä toimintapolitiikan laadintaprosesseissa. |
| --- | --- |

28.

Tässä yhteydessä alueiden komitea toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueellisen vaikutustenarvioinnin välinettä tulee käyttää ohjenuorana, jotta toimintapolitiikkaa harjoitetaan yhdennetymmin alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. (14) Komitean määritelmän mukaan alueellinen yhteenkuuluvuus on kolmitahoinen käsite, johon sisältyvät tasapainoinen alueellinen kehitys, alueellinen integraatio ja alueellinen hallintotapa. Komitea pitää valitettavana, että Euroopan komissio rajaa alueellisen vaikutustenarvioinnin ensimmäiseen näistä kolmesta lohkosta, vaikka juuri toinen niistä puoltaa yhdennetyn lähestymistavan soveltamista toimintapolitiikassa ja lainsäädännässä. Komission omien vaikutustenarviointia koskevien suuntaviivojen tuleva tarkistus tarjoaa merkittävän ja ainutlaatuisen mahdollisuuden täsmentää kaupunkipolitiikan valtavirtaistamisen asema komission sisäisissä toimintapolitiikan laadintaprosesseissa.

| 29. | Lisäksi komitean mielestä valkoisessa kirjassa yhdennetystä kaupunkipolitiikasta tulisi käsitellä taantuvien kaupunkialueiden elvyttämistä, taajama-alueiden elvyttämistä ja uudistamista sekä rakentamisen energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

29.

Lisäksi komitean mielestä valkoisessa kirjassa yhdennetystä kaupunkipolitiikasta tulisi käsitellä taantuvien kaupunkialueiden elvyttämistä, taajama-alueiden elvyttämistä ja uudistamista sekä rakentamisen energiatehokkuutta.

| 30. | Yksi esimerkki yhdennetymmästä EU-tason lähestymistavasta on eurooppalainen innovaatiokumppanuus ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt”. Tämän eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden avulla on tarkoitus saada julkisin tai yksityisin aloittein aikaan kaupunkeja hyödyttäviä innovaatioita, joissa yhdistyvät kaupunkiliikennenäkökohdat, energiatehokkuus ja tieto- ja viestintäteknologia. Eurooppalainen innovaatiokumppanuus tarjoaa mahdollisuuden siirtää EU-tason makrotaloudellista politiikkaa käytännön elämään kaupungeissa. On kuitenkin tärkeää, että kaupungit saavat tässä yhteydessä vapautta valmistella toimintapolitiikkaa ja pitää selkeästi ohjaksia käsissään, jolloin kaupungit voivat täyttää roolinsa muiden ohjaajina. |
| --- | --- |

30.

Yksi esimerkki yhdennetymmästä EU-tason lähestymistavasta on eurooppalainen innovaatiokumppanuus ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt”. Tämän eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden avulla on tarkoitus saada julkisin tai yksityisin aloittein aikaan kaupunkeja hyödyttäviä innovaatioita, joissa yhdistyvät kaupunkiliikennenäkökohdat, energiatehokkuus ja tieto- ja viestintäteknologia. Eurooppalainen innovaatiokumppanuus tarjoaa mahdollisuuden siirtää EU-tason makrotaloudellista politiikkaa käytännön elämään kaupungeissa. On kuitenkin tärkeää, että kaupungit saavat tässä yhteydessä vapautta valmistella toimintapolitiikkaa ja pitää selkeästi ohjaksia käsissään, jolloin kaupungit voivat täyttää roolinsa muiden ohjaajina.

b)   Kaupunkiulottuvuus unionin rahastotoimissa

| 31. | Älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kaltaiset hyvät esimerkit ovat räikeässä ristiriidassa kaupunkien osallisuuteen rakennerahasto-ohjelmissa vuosina 2007–2013 toteutuneen kaupunkien osallisuuden kanssa. Uudella ohjelmakaudella 2014–2020 yhteenkuuluvuuspolitiikassa on eräiden aloitteiden ansiosta kiinnitetty erityishuomiota kaupunkiulottuvuuteen (velvoite osoittaa 5 prosenttia EAKR-budjetista kaupunkien kehittämiseen, EU-verkoston perustaminen kaupunkien kehittämistä varten ja määrärahat innovatiivisiin toimenpiteisiin kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi). Voimakkaamman keskittämisen vaatimus voi kuitenkin johtaa siihen, ettei kaupungin kehitystä tarkastella kokonaisvaltaisesti. Komissiossa tarvitaan parempaa koordinointia, jotta voidaan edistää kaupunkiulottuvuuteen liittyvien alakohtaisten politiikkojen (ympäristö, energiainfrastruktuuri ja liikkuvuus) syvällisempää ymmärtämistä kaikissa komission yksiköissä. |
| --- | --- |

31.

Älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kaltaiset hyvät esimerkit ovat räikeässä ristiriidassa kaupunkien osallisuuteen rakennerahasto-ohjelmissa vuosina 2007–2013 toteutuneen kaupunkien osallisuuden kanssa. Uudella ohjelmakaudella 2014–2020 yhteenkuuluvuuspolitiikassa on eräiden aloitteiden ansiosta kiinnitetty erityishuomiota kaupunkiulottuvuuteen (velvoite osoittaa 5 prosenttia EAKR-budjetista kaupunkien kehittämiseen, EU-verkoston perustaminen kaupunkien kehittämistä varten ja määrärahat innovatiivisiin toimenpiteisiin kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi). Voimakkaamman keskittämisen vaatimus voi kuitenkin johtaa siihen, ettei kaupungin kehitystä tarkastella kokonaisvaltaisesti. Komissiossa tarvitaan parempaa koordinointia, jotta voidaan edistää kaupunkiulottuvuuteen liittyvien alakohtaisten politiikkojen (ympäristö, energiainfrastruktuuri ja liikkuvuus) syvällisempää ymmärtämistä kaikissa komission yksiköissä.

| 32. | Alueiden komitea toistaa tukensa huomiolle, jota komissio kohdistaa yhdennettyyn kaupunkien kehittämiseen uudessa koheesiopolitiikassa. (15) Komiteaa ilahduttavat myös kumppanuusperiaatteen vahvistaminen uudessa koheesiopaketissa ja kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen julkaiseminen. Alueiden komitea aikoo kuitenkin seurata tarkasti komission ehdotusten toteuttamista käytännössä EAKR:n ja ESR:n uusien toimintaohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä kiinnittäen erityistä huomiota siihen, miten kaupungit ja kunnat otetaan mukaan ohjelmien hallinnointiin ja johtamiseen. |
| --- | --- |

32.

Alueiden komitea toistaa tukensa huomiolle, jota komissio kohdistaa yhdennettyyn kaupunkien kehittämiseen uudessa koheesiopolitiikassa. (15) Komiteaa ilahduttavat myös kumppanuusperiaatteen vahvistaminen uudessa koheesiopaketissa ja kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen julkaiseminen. Alueiden komitea aikoo kuitenkin seurata tarkasti komission ehdotusten toteuttamista käytännössä EAKR:n ja ESR:n uusien toimintaohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä kiinnittäen erityistä huomiota siihen, miten kaupungit ja kunnat otetaan mukaan ohjelmien hallinnointiin ja johtamiseen.

| 33. | Alueiden komitea kehottaa komissiota valvomaan yhdessä komitean kanssa kaupunkien kytkemistä uusiin rakennerahasto-ohjelmiin ja edistämään asiaa mahdollisuuksien mukaan. Tästä kertyvistä kokemuksista voidaan saada tärkeitä toimintapoliittisia suosituksia vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan suunnittelussa ja muissa unionin ohjelmissa, joilla voidaan edistää unionin tavoitteiden toteuttamista paikallistasolla. |
| --- | --- |

33.

Alueiden komitea kehottaa komissiota valvomaan yhdessä komitean kanssa kaupunkien kytkemistä uusiin rakennerahasto-ohjelmiin ja edistämään asiaa mahdollisuuksien mukaan. Tästä kertyvistä kokemuksista voidaan saada tärkeitä toimintapoliittisia suosituksia vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan suunnittelussa ja muissa unionin ohjelmissa, joilla voidaan edistää unionin tavoitteiden toteuttamista paikallistasolla.

| 34. | Kaupungit osallistuvat myös muihin EU:n tukiohjelmiin, vaikka niissä ei keskitytä erityisesti kaupunkiasioihin tai synergian löytämiseen ERI-ohjelmien kanssa. Tällaisia ohjelmia ovat mm. Life, Horisontti 2020 ja Älykäs energiahuolto Euroopassa. Erityishuomion kiinnittäminen EU:n tukiohjelmien väliseen synergiaan saisi kaupungeissa aikaan myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

34.

Kaupungit osallistuvat myös muihin EU:n tukiohjelmiin, vaikka niissä ei keskitytä erityisesti kaupunkiasioihin tai synergian löytämiseen ERI-ohjelmien kanssa. Tällaisia ohjelmia ovat mm. Life, Horisontti 2020 ja Älykäs energiahuolto Euroopassa. Erityishuomion kiinnittäminen EU:n tukiohjelmien väliseen synergiaan saisi kaupungeissa aikaan myönteisiä vaikutuksia.

c)   Foorumi hyvien käytänteiden vaihtoa varten

| 35. | Luomalla paikallisyhteisöjen verkostoja Euroopan tasolla komissio ottaa huomioon havainnon, että kaupunkien on tarpeen vaihtaa keskenään hyviä käytännön kokemuksia eri aloilta. Myös alueellisen yhteistyön Urbact-ohjelmassa, joka on EU:n ohjelma kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi, vastataan samaan tarpeeseen. Avustuksiin perustuvassa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa kannustetaan kuntia perustamaan aihekohtaisia verkostoja käsittelemään yhteisesti kiinnostavia kysymyksiä tärkeänä keinona helpottaa hyvien käytänteiden vaihtoa. Näiden rakennerahastojen kautta yhteisrahoitettujen ohjelmien ja EU:n järjestämien kilpailutoimien rinnalla on olemassa muitakin ohjelmia kaupunkien välistä tiedonvaihtoa varten (esim. Civitas, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus, Mayors Adapt, Älykkäät kaupungit ja yhteisöt -aloite, kestäviä kaupunkeja koskeva viitekehys ja Managenergy). Komitea panee merkille, että tiedon ja kokemusten vaihtoon tarkoitettuja aloitteita on yhä useampia ja että ne ovat yhä monipuolisempia. Yhdennetymmän lähestymistavan aikaansaamiseksi komitea kehottaa komissiota vahvistamaan näitä EU:n tukiohjelmia ja -verkostoja, jotta paikallisalueet tuntisivat ne paremmin ja käyttäisivät niitä nykyistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

35.

Luomalla paikallisyhteisöjen verkostoja Euroopan tasolla komissio ottaa huomioon havainnon, että kaupunkien on tarpeen vaihtaa keskenään hyviä käytännön kokemuksia eri aloilta. Myös alueellisen yhteistyön Urbact-ohjelmassa, joka on EU:n ohjelma kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi, vastataan samaan tarpeeseen. Avustuksiin perustuvassa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa kannustetaan kuntia perustamaan aihekohtaisia verkostoja käsittelemään yhteisesti kiinnostavia kysymyksiä tärkeänä keinona helpottaa hyvien käytänteiden vaihtoa. Näiden rakennerahastojen kautta yhteisrahoitettujen ohjelmien ja EU:n järjestämien kilpailutoimien rinnalla on olemassa muitakin ohjelmia kaupunkien välistä tiedonvaihtoa varten (esim. Civitas, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus, Mayors Adapt, Älykkäät kaupungit ja yhteisöt -aloite, kestäviä kaupunkeja koskeva viitekehys ja Managenergy). Komitea panee merkille, että tiedon ja kokemusten vaihtoon tarkoitettuja aloitteita on yhä useampia ja että ne ovat yhä monipuolisempia. Yhdennetymmän lähestymistavan aikaansaamiseksi komitea kehottaa komissiota vahvistamaan näitä EU:n tukiohjelmia ja -verkostoja, jotta paikallisalueet tuntisivat ne paremmin ja käyttäisivät niitä nykyistä tehokkaammin.

| 36. | Jotta kaupunkeja ja taajama-alueita voidaan arvioida tarkoituksenmukaisemmin eikä vain BKT-indikaattorin pohjalta, kaupunkipolitiikan tiedonvaihtoa ja vertailuanalyysia varten on oltava käytettävissä riittävästi tietoa, mahdollisuuksien mukaan toiminnallisten alueiden tasolla. Tässä yhteydessä keskeinen ongelma onkin, että Eurostatin jaottelun mukaiset NUTS-tason alueet eivät vastaa hyvin kaupunkien ja kuntien todellisuutta. Eurostatin olisikin koostettava yksityiskohtaisempaa tietoa paikallistasolta, ja Urban Audit -kaupunkitutkimuksen kaltaisia kyselyjä on siksi kehitettävä edelleen ja on otettava käyttöön yhtenäiset kriteerit suurkaupunkialueiden määrittämiseksi. Lisäksi tarvitaan konkreettisia välineitä, joilla on mahdollista mitata kaupunkeja koskevan yhdennetyn toimintaohjelman etenemistä ja vaikutusta EU-tasolla. Komitea kehottaakin komissiota laatimaan kaupunkeja koskevan toimintapoliittisen EU-ohjelman kehittämistä varten uuden seurantavälineen. |
| --- | --- |

36.

Jotta kaupunkeja ja taajama-alueita voidaan arvioida tarkoituksenmukaisemmin eikä vain BKT-indikaattorin pohjalta, kaupunkipolitiikan tiedonvaihtoa ja vertailuanalyysia varten on oltava käytettävissä riittävästi tietoa, mahdollisuuksien mukaan toiminnallisten alueiden tasolla. Tässä yhteydessä keskeinen ongelma onkin, että Eurostatin jaottelun mukaiset NUTS-tason alueet eivät vastaa hyvin kaupunkien ja kuntien todellisuutta. Eurostatin olisikin koostettava yksityiskohtaisempaa tietoa paikallistasolta, ja Urban Audit -kaupunkitutkimuksen kaltaisia kyselyjä on siksi kehitettävä edelleen ja on otettava käyttöön yhtenäiset kriteerit suurkaupunkialueiden määrittämiseksi. Lisäksi tarvitaan konkreettisia välineitä, joilla on mahdollista mitata kaupunkeja koskevan yhdennetyn toimintaohjelman etenemistä ja vaikutusta EU-tasolla. Komitea kehottaakin komissiota laatimaan kaupunkeja koskevan toimintapoliittisen EU-ohjelman kehittämistä varten uuden seurantavälineen.

d)   Uusi hallintotapa

| 37. | On aika ottaa käyttöön uusi hallintotapa, jossa kaupunkien osallisuutta vahvistetaan ja aikaistetaan unionin toimintapoliittisen prosessin kaikissa vaiheissa (esimerkiksi AK:n, Eurocitiesin kaltaisten kaupunkiverkostojen tai kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen avulla). Ottamalla kaupungit sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiiviimmin mukaan kaikkiin politiikkasyklin vaiheisiin EU pystyy paremmin vastaamaan muutoksiin, joita kaupungit parhaillaan kokevat. Poliittisista aloitteista ja sääntelystä kaupungeille koituvia seurauksia voidaan siten ennakoida paremmin, ja voidaan lieventää riskiä, että EU:n politiikka on epäjohdonmukaista eikä siinä oteta huomioon ruohonjuuritason todellisuutta. Lisäksi rakennerahastoja koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaan tätä ”monitasohallinto-periaatetta” on noudatettava EU:n koheesiopolitiikkaan liittyvien ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

37.

On aika ottaa käyttöön uusi hallintotapa, jossa kaupunkien osallisuutta vahvistetaan ja aikaistetaan unionin toimintapoliittisen prosessin kaikissa vaiheissa (esimerkiksi AK:n, Eurocitiesin kaltaisten kaupunkiverkostojen tai kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen avulla). Ottamalla kaupungit sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiiviimmin mukaan kaikkiin politiikkasyklin vaiheisiin EU pystyy paremmin vastaamaan muutoksiin, joita kaupungit parhaillaan kokevat. Poliittisista aloitteista ja sääntelystä kaupungeille koituvia seurauksia voidaan siten ennakoida paremmin, ja voidaan lieventää riskiä, että EU:n politiikka on epäjohdonmukaista eikä siinä oteta huomioon ruohonjuuritason todellisuutta. Lisäksi rakennerahastoja koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaan tätä ”monitasohallinto-periaatetta” on noudatettava EU:n koheesiopolitiikkaan liittyvien ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa.

| 38. | Monitasoisen hallinnon periaate on erittäin tärkeä asia, mutta se on mukautettava julkisen vallan ja yhteiskunnan väliseen uuteen suhteeseen sopivaksi. Se on toteutettava samalla, kun kaupungeille ja paikallis- ja alueviranomaisille varataan suurempi rooli EU:n politiikanteossa. Se, että eurooppalaiset kunnat allekirjoittavat eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan, edistää eri hallintotasojen (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja Euroopan tason) osallistumista tehokkaan julkisen politiikan suunnitteluun sekä osallistumisen, yhteistyön, avoimuuden, osallistamisen ja politiikan johdonmukaisuuden kaltaisten periaatteiden soveltamista. Ne ovat myös olennaisia edellytyksiä kyseisten julkisten politiikkojen onnistumisen kannalta kansalaisten edun mukaisesti. |
| --- | --- |

38.

Monitasoisen hallinnon periaate on erittäin tärkeä asia, mutta se on mukautettava julkisen vallan ja yhteiskunnan väliseen uuteen suhteeseen sopivaksi. Se on toteutettava samalla, kun kaupungeille ja paikallis- ja alueviranomaisille varataan suurempi rooli EU:n politiikanteossa. Se, että eurooppalaiset kunnat allekirjoittavat eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan, edistää eri hallintotasojen (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja Euroopan tason) osallistumista tehokkaan julkisen politiikan suunnitteluun sekä osallistumisen, yhteistyön, avoimuuden, osallistamisen ja politiikan johdonmukaisuuden kaltaisten periaatteiden soveltamista. Ne ovat myös olennaisia edellytyksiä kyseisten julkisten politiikkojen onnistumisen kannalta kansalaisten edun mukaisesti.

| 39. | Komission yksiköiden on kutsuttava kaupunkien ja paikallis- ja alueviranomaisten edustajia mukaan toimintapolitiikan suunnittelurakenteisiin (esimerkiksi asiantuntijaryhmiin), jotta kaupunkiulottuvuus saadaan käytännön kokemusten ja konkreettisten tietojen pohjalta paremmin esiin unionin politiikassa. Tästä voidaan sopia kirjaamalla asia uuden komission ja alueiden komitean uuteen toimielinten väliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

39.

Komission yksiköiden on kutsuttava kaupunkien ja paikallis- ja alueviranomaisten edustajia mukaan toimintapolitiikan suunnittelurakenteisiin (esimerkiksi asiantuntijaryhmiin), jotta kaupunkiulottuvuus saadaan käytännön kokemusten ja konkreettisten tietojen pohjalta paremmin esiin unionin politiikassa. Tästä voidaan sopia kirjaamalla asia uuden komission ja alueiden komitean uuteen toimielinten väliseen sopimukseen.

Komitea ja kaupunkeja koskeva toimintaohjelma

| 40. | Kaupunkiulottuvuus unionin politiikassa ja kaupunkeja koskevan toimintapoliittisen EU-ohjelman kehittäminen merkitsevät komitealle itselleen erittäin paljon. EU:n paikallis- ja aluehallintoa edustava komitea sitoutuu tässä yhteydessä seuraamaan valkoisen kirjan kehittämistä tiiviisti ja jatkamaan keskustelua kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta sekä omassa piirissään että sen ulkopuolella. Käsillä oleva lausunto on ensimmäinen komitean antama panos edettäessä kohti aitoa kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintapolitiikkaa. |
| --- | --- |

40.

Kaupunkiulottuvuus unionin politiikassa ja kaupunkeja koskevan toimintapoliittisen EU-ohjelman kehittäminen merkitsevät komitealle itselleen erittäin paljon. EU:n paikallis- ja aluehallintoa edustava komitea sitoutuu tässä yhteydessä seuraamaan valkoisen kirjan kehittämistä tiiviisti ja jatkamaan keskustelua kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta sekä omassa piirissään että sen ulkopuolella. Käsillä oleva lausunto on ensimmäinen komitean antama panos edettäessä kohti aitoa kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintapolitiikkaa.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Euroopan komissio: Huomisen kaupungit – Haasteet, visiot, etenemistavat (lokakuu 2011).

1

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2011 Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja sen tulevaisuudesta koheesiopolitiikassa (2010/2158(INI)).

2

(3)  Hans Verdonk, Urban policies in Europe, teoksessa Leo van den Berg, Luis Carvalho & Jan van der Meer, Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies, Rotterdam, 2014.

3

Urban policies in Europe

Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies

(4)  COM(1997) 197 final.

4

(5)  COR-2013-07987.

5

(6)  COR-2014-00090.

6

(7)  Eurostat: City Statistics – Urban Audit, Luxemburg 2013.

7

City Statistics – Urban Audit

(8)  CDR 2994/2013.

8

(9)  Euroopan komissio: Huomisen kaupungit – Haasteet, visiot, etenemistavat (lokakuu 2011).

9

(10)  European Metropolitan Network Institute (EMI): A strategic knowlegde and research agenda on polycentric metropolitan areas (Den Haag, 2012).

10

A strategic knowlegde and research agenda on polycentric metropolitan areas

(11)  Euroopan komissio: Issue paper for discussion in the forum ”CITIES – Cities of tomorrow: Investing in Europe”, Bryssel, 17.–18. helmikuuta 2014. Ks. myös laajempi katsaus kaikkiin EU:n rahoittamiin kaupunkipoliittisiin ohjelmiin ja aloitteisiin aluepolitiikan pääosaston verkkosivuilla: http://ec.europa.eu/regional_policy/urban/portal/index_en.cfm?smenu_mapping_id=10

11

Issue paper for discussion in the forum ”CITIES – Cities of tomorrow: Investing in Europe”

(12)  CdR RESOL-V-009

12

(13)  CdR 329/2011 fin.

13

(14)  CdR 29/2013 fin.

14

(15)  CdR 5/2012 fin.

15

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/18

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kaupunkiliikennepaketti”

2014/C 271/04

| Esittelijä | : | Albert Bore (UK, PES), Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tavoitteena kilpailukykyinen ja resurssitehokas kaupunkiliikenne, COM(2013) 913 final

  A call to action on urban logistics, SWD(2013) 524 final

  TARGETed action on urban road user safety, SWD(2013) 525 final

  A call for smarter urban vehicle access regulations, SWD(2013) 526 final

  Mobilising Intelligent Transport Systems for EU cities, SWD(2013) 527 final |

Esittelijä

:

Albert Bore (UK, PES), Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tavoitteena kilpailukykyinen ja resurssitehokas kaupunkiliikenne, COM(2013) 913 final

A call to action on urban logistics, SWD(2013) 524 final

TARGETed action on urban road user safety, SWD(2013) 525 final

A call for smarter urban vehicle access regulations, SWD(2013) 526 final

Mobilising Intelligent Transport Systems for EU cities, SWD(2013) 527 final

I   YLEISTÄ

| 1. | Kestävällä pohjalla olevat kaupunkiliikennejärjestelmät auttavat parantamaan eurooppalaisten elämänlaatua ja ovat hyvin tärkeitä kaupunkien, alueiden ja koko Euroopan unionin taloudellisen kilpailukyvyn kannalta. Euroopan kaupungeissa asuu 70 prosenttia EU:n väestöstä, ja ne ovat tärkeitä taloudellisen toiminnan keskuksia, sillä niissä tuotetaan yli 80 prosenttia EU:n bkt:stä. |
| --- | --- |

1.

Kestävällä pohjalla olevat kaupunkiliikennejärjestelmät auttavat parantamaan eurooppalaisten elämänlaatua ja ovat hyvin tärkeitä kaupunkien, alueiden ja koko Euroopan unionin taloudellisen kilpailukyvyn kannalta. Euroopan kaupungeissa asuu 70 prosenttia EU:n väestöstä, ja ne ovat tärkeitä taloudellisen toiminnan keskuksia, sillä niissä tuotetaan yli 80 prosenttia EU:n bkt:stä.

| 2. | Liikkuvuus kaupungeissa ja kaupunkiliikenne kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan: ne vastaavat kaupunkiliikennettä koskevien politiikkojen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta sekä julkisen liikenteen järjestämisestä toimialueellaan. Paikallistasolla tehtävät päätökset kytkeytyvät usein kehykseen, joka on määritelty valtakunnallisella poliittisella tasolla ja uudessa kaupunkialueita koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa. Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma onkin monien mielestä osa ”älykkäät kaupungit” -aloitetta. |
| --- | --- |

2.

Liikkuvuus kaupungeissa ja kaupunkiliikenne kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan: ne vastaavat kaupunkiliikennettä koskevien politiikkojen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta sekä julkisen liikenteen järjestämisestä toimialueellaan. Paikallistasolla tehtävät päätökset kytkeytyvät usein kehykseen, joka on määritelty valtakunnallisella poliittisella tasolla ja uudessa kaupunkialueita koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa. Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma onkin monien mielestä osa ”älykkäät kaupungit” -aloitetta.

| 3. | Alueiden komitea on antanut poliittisia suosituksia aiemmissa kaupunkiliikennettä käsitelleissä lausunnoissaan, erityisesti lausunnossa kaupunkiliikennettä koskevasta vihreästä kirjasta (1), kahdessa eri lausunnossa kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmasta (2) sekä myös lausunnossa valkoisesta kirjasta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” (3). Niissä suositettiin kestäväpohjaisia kaupunkiliikennettä koskevia politiikkoja, joissa otetaan huomioon taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat. |
| --- | --- |

3.

Alueiden komitea on antanut poliittisia suosituksia aiemmissa kaupunkiliikennettä käsitelleissä lausunnoissaan, erityisesti lausunnossa kaupunkiliikennettä koskevasta vihreästä kirjasta (1), kahdessa eri lausunnossa kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmasta (2) sekä myös lausunnossa valkoisesta kirjasta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” (3). Niissä suositettiin kestäväpohjaisia kaupunkiliikennettä koskevia politiikkoja, joissa otetaan huomioon taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat.

| 4. | Kaupunkiliikennepaketin yhteydessä on ymmärretty täydellisesti toissijaisuusperiaate: EU:n tason toimet on kohdennettu aloille, joilla ne tuovat lisäarvoa, kuten yhteistyön edistämiseen, hyvien käytänteiden jakamiseen ja ohjeistukseen. Lisäksi jäsenvaltioille suositellaan, että ne toteuttaisivat toimenpiteitä, jotka liittyvät kaupunkilogistiikkaan, kaupunkiliikenteen säätelytoimiin, älykkäiden liikennejärjestelmäratkaisujen käyttöönottoon ja kaupunkien liikenneturvallisuuteen. |
| --- | --- |

4.

Kaupunkiliikennepaketin yhteydessä on ymmärretty täydellisesti toissijaisuusperiaate: EU:n tason toimet on kohdennettu aloille, joilla ne tuovat lisäarvoa, kuten yhteistyön edistämiseen, hyvien käytänteiden jakamiseen ja ohjeistukseen. Lisäksi jäsenvaltioille suositellaan, että ne toteuttaisivat toimenpiteitä, jotka liittyvät kaupunkilogistiikkaan, kaupunkiliikenteen säätelytoimiin, älykkäiden liikennejärjestelmäratkaisujen käyttöönottoon ja kaupunkien liikenneturvallisuuteen.

| 5. | Alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä kattavaa EU:n kaupunkialuepolitiikkaa, joka pohjautuu kaupunkeja koskevaan yhdennettyyn toimintaohjelmaan, seitsemänteen ympäristöalan toimintaohjelmaan ja kestävistä kaupungeista sekä kaupunkiliikenteestä annetuissa rinnakkaisissa ja toisiaan täydentävissä komitean lausunnoissa esitettyihin ajatuksiin ja ehdotuksiin. |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä kattavaa EU:n kaupunkialuepolitiikkaa, joka pohjautuu kaupunkeja koskevaan yhdennettyyn toimintaohjelmaan, seitsemänteen ympäristöalan toimintaohjelmaan ja kestävistä kaupungeista sekä kaupunkiliikenteestä annetuissa rinnakkaisissa ja toisiaan täydentävissä komitean lausunnoissa esitettyihin ajatuksiin ja ehdotuksiin.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat

| 6. | korostaa, että kaupunkikehityksessä on noudatettava kestävää ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Kaupunkiliikenteen ongelmia ei voida ratkaista pelkästään alakohtaisen lähestymistavan avulla. On kiinnitettävä huomiota etenkin liikennepolitiikan kaupunkiulottuvuuden ja laajemman kaavoituskäsitteen väliseen yhteyteen, jotta voidaan kaupunkiliikenteen ja infrastruktuurin kehittämisen lisäksi torjua kaupunkirakenteen hallitsematonta hajautumista ja suunnitella tarkemmin kaupunkien ja niitä ympäröivien (taajama-/maaseutu-) alueiden suhdetta. Kestävää kehittämistä koskevia ehdotuksia esitetään myös AK:n lausunnossa ”Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma ja kestävät kaupungit” (4). |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kaupunkikehityksessä on noudatettava kestävää ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Kaupunkiliikenteen ongelmia ei voida ratkaista pelkästään alakohtaisen lähestymistavan avulla. On kiinnitettävä huomiota etenkin liikennepolitiikan kaupunkiulottuvuuden ja laajemman kaavoituskäsitteen väliseen yhteyteen, jotta voidaan kaupunkiliikenteen ja infrastruktuurin kehittämisen lisäksi torjua kaupunkirakenteen hallitsematonta hajautumista ja suunnitella tarkemmin kaupunkien ja niitä ympäröivien (taajama-/maaseutu-) alueiden suhdetta. Kestävää kehittämistä koskevia ehdotuksia esitetään myös AK:n lausunnossa ”Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma ja kestävät kaupungit” (4).

| 7. | pitää välttämättömänä sellaisia jäsenvaltiotason toimia (valistuskampanjoita, kannusteita jne.), joilla voidaan muuttaa ihmisten asenteita suopeammiksi vähemmän energiaa kuluttavien liikennevälineiden käyttöä kohtaan. |
| --- | --- |

7.

pitää välttämättömänä sellaisia jäsenvaltiotason toimia (valistuskampanjoita, kannusteita jne.), joilla voidaan muuttaa ihmisten asenteita suopeammiksi vähemmän energiaa kuluttavien liikennevälineiden käyttöä kohtaan.

| 8. | katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien on oltava tiiviissä yhteydessä maankäyttöä koskeviin politiikkoihin. Huonosti suunniteltu kaavoitus, jota ei ole tehokkaasti kytketty liikenneverkkoon, lisää liikenteen kysyntää ja johtaa liialliseen riippuvuuteen omasta autosta monissa tilanteissa. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien on oltava tiiviissä yhteydessä maankäyttöä koskeviin politiikkoihin. Huonosti suunniteltu kaavoitus, jota ei ole tehokkaasti kytketty liikenneverkkoon, lisää liikenteen kysyntää ja johtaa liialliseen riippuvuuteen omasta autosta monissa tilanteissa.

| 9. | on yhtä mieltä siitä, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat ovat asianmukainen strateginen väline tällaisen kokonaisvaltaisen kaupunkiliikennettä koskevan lähestymistavan kehittämiseksi, joka kattaa kaikki liikennetyypit ja -muodot kaupungin tai taajaman koko toiminnallisella alueella: julkisen ja yksityisen liikenteen, taksit, matkustaja- ja rahtiliikenteen, moottoriliikenteen ja kevyen liikenteen, liikennevirrat ja pysäköinnin. Niissä kaikissa olisi otettava huomioon väestöön liittyvät sukupuoli- ja liikkuvuusnäkökohdat. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatiminen kaikille kaupungeille on edelleen AK:n keskeinen tavoite, ja kaupunkien tulisi itse vastata kaupunkiliikenteen suunnitelmien valmistelusta ja toteuttamisesta. |
| --- | --- |

9.

on yhtä mieltä siitä, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat ovat asianmukainen strateginen väline tällaisen kokonaisvaltaisen kaupunkiliikennettä koskevan lähestymistavan kehittämiseksi, joka kattaa kaikki liikennetyypit ja -muodot kaupungin tai taajaman koko toiminnallisella alueella: julkisen ja yksityisen liikenteen, taksit, matkustaja- ja rahtiliikenteen, moottoriliikenteen ja kevyen liikenteen, liikennevirrat ja pysäköinnin. Niissä kaikissa olisi otettava huomioon väestöön liittyvät sukupuoli- ja liikkuvuusnäkökohdat. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatiminen kaikille kaupungeille on edelleen AK:n keskeinen tavoite, ja kaupunkien tulisi itse vastata kaupunkiliikenteen suunnitelmien valmistelusta ja toteuttamisesta.

| 10. | pahoittelee, että vaikka kestävän liikenteen suunnitelmia on jo toteutettu monissa kaupungeissa ja ne ovat osoittautuneet erinomaiseksi pohjaksi keskustelulle ja toimenpiteille, joilla parannetaan liikkuvuutta kaupunkialueilla, kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmille ei ole tätä ennen määritelty yhteistä Euroopan laajuista konseptia. |
| --- | --- |

10.

pahoittelee, että vaikka kestävän liikenteen suunnitelmia on jo toteutettu monissa kaupungeissa ja ne ovat osoittautuneet erinomaiseksi pohjaksi keskustelulle ja toimenpiteille, joilla parannetaan liikkuvuutta kaupunkialueilla, kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmille ei ole tätä ennen määritelty yhteistä Euroopan laajuista konseptia.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio otti alueiden komitean aktiivisesti mukaan kaupunkiliikennepaketin vaikutustenarviointiin, ja erityisesti siihen, että liikenteen pääosasto on ottanut huomioon alueiden komitean keskeiset näkemykset ei-sitovan ehdotuksen laatimisesta. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio otti alueiden komitean aktiivisesti mukaan kaupunkiliikennepaketin vaikutustenarviointiin, ja erityisesti siihen, että liikenteen pääosasto on ottanut huomioon alueiden komitean keskeiset näkemykset ei-sitovan ehdotuksen laatimisesta.

| 12. | kyseenalaistaa tavan, jolla komissio pyrkii takaamaan kaupunkiliikennepakettiin sisältyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden asianmukaisen toteutumisen, sillä Euroopan kaupungeilla ja alueilla on erilaiset valmiudet suunnitelmien laatimiseen ja toimeenpanoon taajama-alueillaan. Tämä koskee sekä ihmisten liikkuvuutta että toimenpiteitä, jotka liittyvät kaupunkilogistiikkaan, nykyistä älykkäämpään kaupunkiliikenteen säätelyyn ja valvontaan, älykkäiden liikennejärjestelmäratkaisujen käyttöönottoon ja kaupunkien liikenneturvallisuuteen. |
| --- | --- |

12.

kyseenalaistaa tavan, jolla komissio pyrkii takaamaan kaupunkiliikennepakettiin sisältyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden asianmukaisen toteutumisen, sillä Euroopan kaupungeilla ja alueilla on erilaiset valmiudet suunnitelmien laatimiseen ja toimeenpanoon taajama-alueillaan. Tämä koskee sekä ihmisten liikkuvuutta että toimenpiteitä, jotka liittyvät kaupunkilogistiikkaan, nykyistä älykkäämpään kaupunkiliikenteen säätelyyn ja valvontaan, älykkäiden liikennejärjestelmäratkaisujen käyttöönottoon ja kaupunkien liikenneturvallisuuteen.

| 13. | panee merkille, että konsepti perustuu ohjeellisiin suuntaviivoihin ja siihen, että sitä voidaan ja jopa pitäisi mukauttaa kunkin jäsenvaltion ja taajama-alueen erityisolosuhteisiin. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että konsepti perustuu ohjeellisiin suuntaviivoihin ja siihen, että sitä voidaan ja jopa pitäisi mukauttaa kunkin jäsenvaltion ja taajama-alueen erityisolosuhteisiin.

| 14. | on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu tukemaan konseptin kehittämistä ja edistämistä. Tämä koskee erityisesti ehdotusta perustaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien eurooppalainen foorumi sekä sitoumusta tukea valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia näiden suunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa myös rahoitusvälineiden kautta. Euroopan komission olisi varauksettomasti sitouduttava takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen eurooppalaiseen foorumiin. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu tukemaan konseptin kehittämistä ja edistämistä. Tämä koskee erityisesti ehdotusta perustaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien eurooppalainen foorumi sekä sitoumusta tukea valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia näiden suunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa myös rahoitusvälineiden kautta. Euroopan komission olisi varauksettomasti sitouduttava takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen eurooppalaiseen foorumiin.

| 15. | tähdentää, että myös paikallisviranomaisten tai kaupunkien edustajia olisi oltava mukana liikkuvuutta kaupungeissa ja kaupunkiliikennettä käsittelevässä jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmässä, jonka perustamista komissio ehdottaa, sillä tällöin sen panosta voitaisiin hyödyntää ehdotetussa eurooppalaisessa foorumissa. |
| --- | --- |

15.

tähdentää, että myös paikallisviranomaisten tai kaupunkien edustajia olisi oltava mukana liikkuvuutta kaupungeissa ja kaupunkiliikennettä käsittelevässä jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmässä, jonka perustamista komissio ehdottaa, sillä tällöin sen panosta voitaisiin hyödyntää ehdotetussa eurooppalaisessa foorumissa.

| 16. | kehottaa tukemaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia valtakunnallisella tasolla. Komitea kehottaa jäsenvaltioita tekemään lainsäädäntöön muutokset, joilla taataan tarvittavat puite-edellytykset sille, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat luoda ja onnistuneesti toteuttaa paikallisia kaupunkiliikenteen strategioita. |
| --- | --- |

16.

kehottaa tukemaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia valtakunnallisella tasolla. Komitea kehottaa jäsenvaltioita tekemään lainsäädäntöön muutokset, joilla taataan tarvittavat puite-edellytykset sille, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat luoda ja onnistuneesti toteuttaa paikallisia kaupunkiliikenteen strategioita.

| 17. | huomauttaa, että kaupungit ovat solmukohtia, joissa erilaiset liikennemuodot kohtaavat ja jotka ovat yleensä matkojen alku- ja päätepisteitä. Ne tulee siksi nähdä erittäin tärkeänä ja erottamattomana osana kaikkia liikenneverkkoja, ja kaupunkiliikenteeseen tulee näin ollen kiinnittää riittävästi huomiota. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että kaupungit ovat solmukohtia, joissa erilaiset liikennemuodot kohtaavat ja jotka ovat yleensä matkojen alku- ja päätepisteitä. Ne tulee siksi nähdä erittäin tärkeänä ja erottamattomana osana kaikkia liikenneverkkoja, ja kaupunkiliikenteeseen tulee näin ollen kiinnittää riittävästi huomiota.

Ajoneuvojen liikkumisen säätely kaupungeissa

| 18. | katsoo, että kaupunkiliikenteen säätelytoimet ja tienkäyttömaksut voivat olla tehokkaita välineitä kaupunkien tiealueista käytävän kilpailun hallinnointiin. Niiden avulla voidaan myös puuttua keskeisiin ongelmiin, kuten ruuhkautumiseen, saasteisiin ja kaupunkirakenteen hajautumiseen. Tämä vastaa käyttäjä/saastuttaja maksaa -periaatetta ja tukee siirtymistä kohti nykyistä kestäväpohjaisempia liikennemuotoja. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että kaupunkiliikenteen säätelytoimet ja tienkäyttömaksut voivat olla tehokkaita välineitä kaupunkien tiealueista käytävän kilpailun hallinnointiin. Niiden avulla voidaan myös puuttua keskeisiin ongelmiin, kuten ruuhkautumiseen, saasteisiin ja kaupunkirakenteen hajautumiseen. Tämä vastaa käyttäjä/saastuttaja maksaa -periaatetta ja tukee siirtymistä kohti nykyistä kestäväpohjaisempia liikennemuotoja.

| 19. | toteaa toissijaisuusperiaatteen edellyttävän, että paikallisviranomaiset päättävät kaupunkiliikenteen säätelytoimien ja tienkäyttömaksujen käyttöönotosta. Tällaiset järjestelmät on mukautettava paikallisiin erityisolosuhteisiin ja -tarpeisiin, joten kaikille sopivaa ratkaisua ei ole. Tämä voidaan tehdä ainoastaan paikallisella tasolla paikallis- ja alueviranomaisten toimesta. |
| --- | --- |

19.

toteaa toissijaisuusperiaatteen edellyttävän, että paikallisviranomaiset päättävät kaupunkiliikenteen säätelytoimien ja tienkäyttömaksujen käyttöönotosta. Tällaiset järjestelmät on mukautettava paikallisiin erityisolosuhteisiin ja -tarpeisiin, joten kaikille sopivaa ratkaisua ei ole. Tämä voidaan tehdä ainoastaan paikallisella tasolla paikallis- ja alueviranomaisten toimesta.

| 20. | toteaa, että viime vuosina EU:n alueella on otettu käyttöön laajalti erilaisia järjestelmiä. Komitea epäilee, että epäyhtenäisyys saattaa joskus vaikeuttaa matkailua Euroopassa varsinkin, kun erilaisten paikallisten järjestelmien noudattamisesta on saatavilla puutteellisesti tietoa. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että viime vuosina EU:n alueella on otettu käyttöön laajalti erilaisia järjestelmiä. Komitea epäilee, että epäyhtenäisyys saattaa joskus vaikeuttaa matkailua Euroopassa varsinkin, kun erilaisten paikallisten järjestelmien noudattamisesta on saatavilla puutteellisesti tietoa.

| 21. | muistuttaa, että kaupunkiliikenteen säätelytoimien on perustuttava selkeisiin sääntöihin ja mahdollisimman universaaleihin tavoitteisiin, kuten liikenteen ja epäpuhtauspäästöjen vähentämiseen tai muiden kestäväpohjaisempien liikennemuotojen käytön edistämiseen. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että kaupunkiliikenteen säätelytoimien on perustuttava selkeisiin sääntöihin ja mahdollisimman universaaleihin tavoitteisiin, kuten liikenteen ja epäpuhtauspäästöjen vähentämiseen tai muiden kestäväpohjaisempien liikennemuotojen käytön edistämiseen.

| 22. | katsoo, että tämän vuoksi EU:n tasolla tarvitaan vähimmäistason yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta erityisesti ajoneuvojen luokituksen, päästöluokkien ja liikennemerkkien osalta, kuten AK totesi jo vuonna 2009 lausunnossaan kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmasta (5). Tämä on toteutettava yhteistyössä paikallis-, valtio- ja EU-tason viranomaisten kesken. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että tämän vuoksi EU:n tasolla tarvitaan vähimmäistason yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta erityisesti ajoneuvojen luokituksen, päästöluokkien ja liikennemerkkien osalta, kuten AK totesi jo vuonna 2009 lausunnossaan kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmasta (5). Tämä on toteutettava yhteistyössä paikallis-, valtio- ja EU-tason viranomaisten kesken.

| 23. | on tyytyväinen komission ehdotukseen edistää tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden välillä kaupunkiliikenteen säätelytoimista sekä laatia ohjeelliset suuntaviivat, joilla autetaan kaupunkeja panemaan tuloksellisesti täytäntöön liikenteensäätelyjärjestelmiä. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen komission ehdotukseen edistää tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden välillä kaupunkiliikenteen säätelytoimista sekä laatia ohjeelliset suuntaviivat, joilla autetaan kaupunkeja panemaan tuloksellisesti täytäntöön liikenteensäätelyjärjestelmiä.

| 24. | katsoo, että älykkäitä liikennejärjestelmiä varten tarvitaan yhteisiä teknisiä standardeja, jotta taataan yhteentoimivuus ja vältetään uudet tekniset esteet vapaalle liikkuvuudelle EU:n sisällä. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että älykkäitä liikennejärjestelmiä varten tarvitaan yhteisiä teknisiä standardeja, jotta taataan yhteentoimivuus ja vältetään uudet tekniset esteet vapaalle liikkuvuudelle EU:n sisällä.

Kaupunkiliikenteen turvallisuus

| 25. | pahoittelee, että tieliikennekuolemien määrä on EU:ssa edelleen liian korkea: vuonna 2013 maantieliikenteessä kuoli noin 26  000 ihmistä. Erittäin huolestuttavaa on, että haavoittuvassa asemassa olevat tienkäyttäjät, kuten pyöräilijät, jalankulkijat ja erityisesti iäkkäät ihmiset, ovat muita alttiimpia onnettomuuksille. Komitea on erityisen huolestunut siitä, että surmansa saaneiden pyöräilijöiden määrä on vuoteen 2010 verrattuna jopa noussut. |
| --- | --- |

25.

pahoittelee, että tieliikennekuolemien määrä on EU:ssa edelleen liian korkea: vuonna 2013 maantieliikenteessä kuoli noin 26  000 ihmistä. Erittäin huolestuttavaa on, että haavoittuvassa asemassa olevat tienkäyttäjät, kuten pyöräilijät, jalankulkijat ja erityisesti iäkkäät ihmiset, ovat muita alttiimpia onnettomuuksille. Komitea on erityisen huolestunut siitä, että surmansa saaneiden pyöräilijöiden määrä on vuoteen 2010 verrattuna jopa noussut.

| 26. | korostaa liikenneturvallisuuden merkitystä pyöräilyn ja kävelyn kaltaisten kestäväpohjaisten liikennemuotojen kannalta sekä positiivista vaikutusta kansanterveyteen, jos yhä useampia kannustetaan aktiiviseen liikkumiseen. Näiden seikkojen tulisi olla kiinteä osa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, ja tarkemmat suuntaviivat tämän saavuttamiseksi olisivat hyödyllisiä. |
| --- | --- |

26.

korostaa liikenneturvallisuuden merkitystä pyöräilyn ja kävelyn kaltaisten kestäväpohjaisten liikennemuotojen kannalta sekä positiivista vaikutusta kansanterveyteen, jos yhä useampia kannustetaan aktiiviseen liikkumiseen. Näiden seikkojen tulisi olla kiinteä osa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, ja tarkemmat suuntaviivat tämän saavuttamiseksi olisivat hyödyllisiä.

| 27. | kehottaa edistämään myös asianmukaista liikennevalistusta, sillä liikennevalistuksen ja liikenneonnettomuuksien vähenemisen välillä on suora yhteys. |
| --- | --- |

27.

kehottaa edistämään myös asianmukaista liikennevalistusta, sillä liikennevalistuksen ja liikenneonnettomuuksien vähenemisen välillä on suora yhteys.

| 28. | muistuttaa, että AK on aiemmin hyväksynyt vuonna 2011 julkaistussa liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa asetetut liikenneturvallisuustavoitteet, joiden mukaan tieliikennekuolemien määrä tulisi saada lähelle nollaa vuoteen 2050 mennessä ja puolittaa vuodeksi 2020 vuoden 2010 lukuihin verrattuna. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että AK on aiemmin hyväksynyt vuonna 2011 julkaistussa liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa asetetut liikenneturvallisuustavoitteet, joiden mukaan tieliikennekuolemien määrä tulisi saada lähelle nollaa vuoteen 2050 mennessä ja puolittaa vuodeksi 2020 vuoden 2010 lukuihin verrattuna.

| 29. | on yhtä mieltä siitä, että ajoneuvojen suunnittelu ja älykkäät liikennejärjestelmät (erityisesti V2I- ja V2V-ratkaisut), kuten kuljettajia avustavat järjestelmät, voivat osaltaan parantaa turvallisuutta ja vähentää onnettomuuksia. Komitea katsoo, että esimerkiksi julkisten hankintojen yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten tulisi nykyistä enemmän kannustaa turvallisempien ajoneuvomallien käyttöä. |
| --- | --- |

29.

on yhtä mieltä siitä, että ajoneuvojen suunnittelu ja älykkäät liikennejärjestelmät (erityisesti V2I- ja V2V-ratkaisut), kuten kuljettajia avustavat järjestelmät, voivat osaltaan parantaa turvallisuutta ja vähentää onnettomuuksia. Komitea katsoo, että esimerkiksi julkisten hankintojen yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten tulisi nykyistä enemmän kannustaa turvallisempien ajoneuvomallien käyttöä.

| 30. | suosittaa, että älykkäisiin liikennejärjestelmiin pohjautuvissa ratkaisuissa tutkitaan myös, mitä ympäristöön, liikenneturvallisuuteen ja energiatehokkuuteen liittyviä etuja ajotapojen tehokkaan muuttamisen edistämisellä on. |
| --- | --- |

30.

suosittaa, että älykkäisiin liikennejärjestelmiin pohjautuvissa ratkaisuissa tutkitaan myös, mitä ympäristöön, liikenneturvallisuuteen ja energiatehokkuuteen liittyviä etuja ajotapojen tehokkaan muuttamisen edistämisellä on.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission ehdotuksessa kaupunkiliikenteen turvallisuutta käsitellään osana kaupunkiliikennepakettia, ja panee merkille, että komissio sitoutuu kokoamaan ja levittämään esimerkkejä tieliikenneturvallisuuden suunnittelussa noudatetuista hyvistä käytännöistä sekä analysoimaan toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vähentää vakavien loukkaantumisten määrää tieliikenneonnettomuuksissa taajama-alueilla. Näiden toimien ei tulisi rajoittua seuraavien kahden vuoden ajalle, kuten ehdotetaan, vaan tarvittaessa niitä pitäisi jatkaa. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission ehdotuksessa kaupunkiliikenteen turvallisuutta käsitellään osana kaupunkiliikennepakettia, ja panee merkille, että komissio sitoutuu kokoamaan ja levittämään esimerkkejä tieliikenneturvallisuuden suunnittelussa noudatetuista hyvistä käytännöistä sekä analysoimaan toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vähentää vakavien loukkaantumisten määrää tieliikenneonnettomuuksissa taajama-alueilla. Näiden toimien ei tulisi rajoittua seuraavien kahden vuoden ajalle, kuten ehdotetaan, vaan tarvittaessa niitä pitäisi jatkaa.

| 32. | on tyytyväinen Euroopan komission suositukseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulisi taata liikenneturvallisuusindikaattoreita koskevan mahdollisimman yksityiskohtaisen tiedon asianmukainen kerääminen sekä kannustaa paikallisviranomaisia käyttämään tällaisia tietoja paikallisiin analyyseihin ja tieliikenneturvallisuuden suunnitteluun. On selvää, että teknisten toimenpiteiden vaikutus on lopulta rajallinen ja että liikenneturvallisuustietojen avulla voidaan määrittää ne ryhmät, jotka ovat useimmiten osallisina maantieliikenteen onnettomuuksissa. Tällöin liikenneturvallisuuskampanjat ja liikennekäyttäytymisen muuttamiseen tähtäävät ohjelmat voidaan keskittää ja kohdentaa paremmin. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen Euroopan komission suositukseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulisi taata liikenneturvallisuusindikaattoreita koskevan mahdollisimman yksityiskohtaisen tiedon asianmukainen kerääminen sekä kannustaa paikallisviranomaisia käyttämään tällaisia tietoja paikallisiin analyyseihin ja tieliikenneturvallisuuden suunnitteluun. On selvää, että teknisten toimenpiteiden vaikutus on lopulta rajallinen ja että liikenneturvallisuustietojen avulla voidaan määrittää ne ryhmät, jotka ovat useimmiten osallisina maantieliikenteen onnettomuuksissa. Tällöin liikenneturvallisuuskampanjat ja liikennekäyttäytymisen muuttamiseen tähtäävät ohjelmat voidaan keskittää ja kohdentaa paremmin.

| 33. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat tieliikenneturvallisuuspolitiikkojen laatimisesta toimivaltansa puitteissa silloin, kun paikallisiin ongelmiin pyritään löytämään paikallisiin olosuhteisiin räätälöityjä ratkaisuja. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat voisivat olla tehokas väline tieliikenneturvallisuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan edistämiseksi paikallistasolla. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat tieliikenneturvallisuuspolitiikkojen laatimisesta toimivaltansa puitteissa silloin, kun paikallisiin ongelmiin pyritään löytämään paikallisiin olosuhteisiin räätälöityjä ratkaisuja. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat voisivat olla tehokas väline tieliikenneturvallisuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan edistämiseksi paikallistasolla.

Kaupunkilogistiikka

| 34. | korostaa, että tavaraliikenteen ja logistiikan merkitystä ei pidä aliarvioida. Vaikka kaupunkilogistiikan osuus kaupunkiliikenteestä on suhteellisen pieni, esimerkiksi lastaus- ja purkutoiminnot vaativat paljon katutilaa ja näin ollen aiheuttavat ruuhkautumista ja muita ongelmia. Kaupungeissa liikkuvat tavarankuljetusajoneuvot aiheuttavat myös suhteellisesti enemmän ilman pilaantumista ja meluhaittoja ja ovat usein osallisina vakavissa onnettomuuksissa jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien tienkäyttäjien kanssa. Näin ollen kaupunkilogistiikan optimoinnilla olisi positiivisia vaikutuksia koko kaupunkiliikennejärjestelmään. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että tavaraliikenteen ja logistiikan merkitystä ei pidä aliarvioida. Vaikka kaupunkilogistiikan osuus kaupunkiliikenteestä on suhteellisen pieni, esimerkiksi lastaus- ja purkutoiminnot vaativat paljon katutilaa ja näin ollen aiheuttavat ruuhkautumista ja muita ongelmia. Kaupungeissa liikkuvat tavarankuljetusajoneuvot aiheuttavat myös suhteellisesti enemmän ilman pilaantumista ja meluhaittoja ja ovat usein osallisina vakavissa onnettomuuksissa jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien tienkäyttäjien kanssa. Näin ollen kaupunkilogistiikan optimoinnilla olisi positiivisia vaikutuksia koko kaupunkiliikennejärjestelmään.

| 35. | painottaa, että uusien teknologioiden, kuten vaihtoehtoisten polttoaineratkaisujen, käyttöönotto tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia. Tiedonannossa todetaan, että puhtaiden ajoneuvojen kehittämisestä ja varhaisesta hyödyntämisestä kaupungeissa voi olla välittömästi hyötyä pyrittäessä vähentämään öljyriippuvuutta. Lisäksi ilmanlaadun parantuminen ja melun väheneminen tuovat terveyshyötyjä. AK tukee vuonna 2011 julkaistussa liikenteen alan valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta vapauttaa kaupunkilogistiikka lähes kokonaan hiilidioksidipäästöistä suurimmissa kaupunkikeskuksissa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

35.

painottaa, että uusien teknologioiden, kuten vaihtoehtoisten polttoaineratkaisujen, käyttöönotto tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia. Tiedonannossa todetaan, että puhtaiden ajoneuvojen kehittämisestä ja varhaisesta hyödyntämisestä kaupungeissa voi olla välittömästi hyötyä pyrittäessä vähentämään öljyriippuvuutta. Lisäksi ilmanlaadun parantuminen ja melun väheneminen tuovat terveyshyötyjä. AK tukee vuonna 2011 julkaistussa liikenteen alan valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta vapauttaa kaupunkilogistiikka lähes kokonaan hiilidioksidipäästöistä suurimmissa kaupunkikeskuksissa vuoteen 2030 mennessä.

| 36. | panee merkille, että erityisesti pienempien toimijoiden osalta puhtaampien ajoneuvojen käyttöönotto kaupunkilogistiikan alalla saattaa vaatia kannustinmekanismeja, jotka perustuvat ulkoisvaikutuksista aiheutuviin etuihin. Siksi olisi asetettava määrällisiä tavoitteita, jotka koskevat julkisen ja yksityisen liikenteen ajoneuvokantaa. |
| --- | --- |

36.

panee merkille, että erityisesti pienempien toimijoiden osalta puhtaampien ajoneuvojen käyttöönotto kaupunkilogistiikan alalla saattaa vaatia kannustinmekanismeja, jotka perustuvat ulkoisvaikutuksista aiheutuviin etuihin. Siksi olisi asetettava määrällisiä tavoitteita, jotka koskevat julkisen ja yksityisen liikenteen ajoneuvokantaa.

| 37. | on tyytyväinen siihen, että kaupunkilogistiikan kysymykset on sisällytetty kaupunkiliikennepakettiin etenkin, kun kaupunkilogistiikka sivuutetaan usein kaupunkien liikennesuunnittelussa. |
| --- | --- |

37.

on tyytyväinen siihen, että kaupunkilogistiikan kysymykset on sisällytetty kaupunkiliikennepakettiin etenkin, kun kaupunkilogistiikka sivuutetaan usein kaupunkien liikennesuunnittelussa.

| 38. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu parantamaan kaupunkilogistiikan parhaiden käytäntöjen levittämistä ja käyttöönottoa, valmistelemaan ohjeasiakirjoja kaupunkilogistiikan tehokkuuden parantamisesta sekä helpottamaan nykyistä saastuttamattomampien ja turvallisempien ajoneuvojen hankintaa tarkastelemalla uudelleen puhtaan ajoneuvon portaalin (www.cleanvehicle.eu) soveltamisalaa. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu parantamaan kaupunkilogistiikan parhaiden käytäntöjen levittämistä ja käyttöönottoa, valmistelemaan ohjeasiakirjoja kaupunkilogistiikan tehokkuuden parantamisesta sekä helpottamaan nykyistä saastuttamattomampien ja turvallisempien ajoneuvojen hankintaa tarkastelemalla uudelleen puhtaan ajoneuvon portaalin (www.cleanvehicle.eu) soveltamisalaa.

| 39. | toteaa, että jakeluvirroista on edelleen saatavilla puutteellisesti tietoja, joiden avulla taajama-alueilla tapahtuvat tavarankuljetukset voitaisiin ottaa paremmin huomioon suunnittelussa. Liikennejärjestelmäsovelluksiin yhteydessä olevat tiedot auttaisivat kaupunkialueiden viranomaisia ymmärtämään paremmin kaupunkilogistiikan vaatimukset. Niiden avulla voitaisiin myös parantaa kuljetusten tehokkuutta ja löytää ajoneuvoille paremmin soveltuvia reittejä päästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että jakeluvirroista on edelleen saatavilla puutteellisesti tietoja, joiden avulla taajama-alueilla tapahtuvat tavarankuljetukset voitaisiin ottaa paremmin huomioon suunnittelussa. Liikennejärjestelmäsovelluksiin yhteydessä olevat tiedot auttaisivat kaupunkialueiden viranomaisia ymmärtämään paremmin kaupunkilogistiikan vaatimukset. Niiden avulla voitaisiin myös parantaa kuljetusten tehokkuutta ja löytää ajoneuvoille paremmin soveltuvia reittejä päästöjen vähentämiseksi.

| 40. | on yhtä mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että kaupunkilogistiikkaan olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota jäsenvaltioiden kansallisissa lähestymistavoissa kaupunkiliikenteen ja erityisesti kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien osalta. |
| --- | --- |

40.

on yhtä mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että kaupunkilogistiikkaan olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota jäsenvaltioiden kansallisissa lähestymistavoissa kaupunkiliikenteen ja erityisesti kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien osalta.

Älykkäät kaupunkiliikennejärjestelmät

| 41. | kiinnittää jälleen huomiota älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamiin mahdollisuuksiin kaupunkiliikenteen optimoimiseksi ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, esimerkiksi turvallisuuden parantamiseksi ja ruuhkautumisen vähentämiseksi. Tietotekniikalla on keskeinen rooli sellaisten uusien liikkuvuuden muotojen kehittämisessä, jotka perustuvat kaikkien eri liikennemuotojen yhdistettyyn käyttöön (esim. reaaliaikaiset multimodaaliset reitti- ja liikennetiedot, yhdistetyt multimodaaliset sähköiset lippujärjestelmät, autojen ja polkupyörien yhteiskäytön mahdollistavat järjestelmät). |
| --- | --- |

41.

kiinnittää jälleen huomiota älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamiin mahdollisuuksiin kaupunkiliikenteen optimoimiseksi ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, esimerkiksi turvallisuuden parantamiseksi ja ruuhkautumisen vähentämiseksi. Tietotekniikalla on keskeinen rooli sellaisten uusien liikkuvuuden muotojen kehittämisessä, jotka perustuvat kaikkien eri liikennemuotojen yhdistettyyn käyttöön (esim. reaaliaikaiset multimodaaliset reitti- ja liikennetiedot, yhdistetyt multimodaaliset sähköiset lippujärjestelmät, autojen ja polkupyörien yhteiskäytön mahdollistavat järjestelmät).

| 42. | pahoittelee, että liikennejärjestelmäsovellusten hyödyntäminen on edelleen hyvin hajanaista. Tämä johtuu sekä yhteentoimivuuden että tehokkaan yhteistyön puuttumisesta. Euroopan komissio on oikeassa todetessaan, että älykkäiden liikennejärjestelmien koko potentiaali kyetään hyödyntämään vasta, kun ne on otettu laajalti käyttöön kaikkialla Euroopassa. Yhdenmukaisuus ja yhteentoimivuus tukee rajatylittävää matkustamista ja vapaata liikkuvuutta EU:n alueella. Tämä on tärkeää myös taajama-alueille, jotka ovat usein merkittäviä solmukohtia Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. |
| --- | --- |

42.

pahoittelee, että liikennejärjestelmäsovellusten hyödyntäminen on edelleen hyvin hajanaista. Tämä johtuu sekä yhteentoimivuuden että tehokkaan yhteistyön puuttumisesta. Euroopan komissio on oikeassa todetessaan, että älykkäiden liikennejärjestelmien koko potentiaali kyetään hyödyntämään vasta, kun ne on otettu laajalti käyttöön kaikkialla Euroopassa. Yhdenmukaisuus ja yhteentoimivuus tukee rajatylittävää matkustamista ja vapaata liikkuvuutta EU:n alueella. Tämä on tärkeää myös taajama-alueille, jotka ovat usein merkittäviä solmukohtia Euroopan laajuisessa liikenneverkossa.

| 43. | kehottaa tukemaan älykkään liikennejärjestelmän toteuttamista koskevia paikallisviranomaisten aloitteita. On tarpeen vauhdittaa sellaisten teknisten ja teknologisten innovaatioiden käyttöönottoa, jotka parantavat kaupunkialueiden liikenteen sujuvuutta, tehokkuutta, turvallisuutta ja laatua. |
| --- | --- |

43.

kehottaa tukemaan älykkään liikennejärjestelmän toteuttamista koskevia paikallisviranomaisten aloitteita. On tarpeen vauhdittaa sellaisten teknisten ja teknologisten innovaatioiden käyttöönottoa, jotka parantavat kaupunkialueiden liikenteen sujuvuutta, tehokkuutta, turvallisuutta ja laatua.

| 44. | muistuttaa, että Euroopan komissio on jo toteuttanut toimia älykkäiden liikennejärjestelmien yhdenmukaisuuden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi: mainittakoon erityisesti älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeva direktiivi 2010/40/EU (ITS-direktiivi), joka tarjoaa oikeudellisen kehyksen, sekä komission perustama älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä, joka on jo laatinut suuntaviivat tärkeimpien älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien käyttöönottoa varten. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että Euroopan komissio on jo toteuttanut toimia älykkäiden liikennejärjestelmien yhdenmukaisuuden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi: mainittakoon erityisesti älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeva direktiivi 2010/40/EU (ITS-direktiivi), joka tarjoaa oikeudellisen kehyksen, sekä komission perustama älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä, joka on jo laatinut suuntaviivat tärkeimpien älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien käyttöönottoa varten.

| 45. | on tätä taustaa vasten tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu jatkamaan työtä tällä alalla pyrkien täydentämään liikenne- ja matkatietojen saatavuutta koskevaa nykyistä lainsäädäntöä, laatimaan tosiaikaisia liikennetietoja ja multimodaalisia tietopalveluja koskevat eritelmät ITS-direktiivin 2010/40/EU puitteissa sekä helpottamaan ajoneuvojen välisten ja ajoneuvon ja infrastruktuurin välisten viestintäjärjestelmien käyttöönottoa kaupunkialueilla. Kaikkiin näihin seikkoihin liittyy kuitenkin tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevia huolenaiheita, jotka ovat edellytyksenä tällaisten järjestelmien hyväksynnälle ja jotka on otettava huomioon kaikilta osin. |
| --- | --- |

45.

on tätä taustaa vasten tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu jatkamaan työtä tällä alalla pyrkien täydentämään liikenne- ja matkatietojen saatavuutta koskevaa nykyistä lainsäädäntöä, laatimaan tosiaikaisia liikennetietoja ja multimodaalisia tietopalveluja koskevat eritelmät ITS-direktiivin 2010/40/EU puitteissa sekä helpottamaan ajoneuvojen välisten ja ajoneuvon ja infrastruktuurin välisten viestintäjärjestelmien käyttöönottoa kaupunkialueilla. Kaikkiin näihin seikkoihin liittyy kuitenkin tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevia huolenaiheita, jotka ovat edellytyksenä tällaisten järjestelmien hyväksynnälle ja jotka on otettava huomioon kaikilta osin.

Ilmastonmuutos, ilmanlaatu ja meluhaitat

| 46. | pahoittelee, ettei tiedonannossa käsitellä riittävästi ilmanlaatuun ja ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia. Ilmastonmuutoksen seurauksena liikennejärjestelmät joutuvat yhä useammin toimimaan äärimmäisissä sääolosuhteissa. Mikäli ei toteuteta toimenpiteitä liikennejärjestelmien mukauttamiseksi tällaisiin tilanteisiin, häiriöt lisääntynevät ja sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset nousevat. |
| --- | --- |

46.

pahoittelee, ettei tiedonannossa käsitellä riittävästi ilmanlaatuun ja ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia. Ilmastonmuutoksen seurauksena liikennejärjestelmät joutuvat yhä useammin toimimaan äärimmäisissä sääolosuhteissa. Mikäli ei toteuteta toimenpiteitä liikennejärjestelmien mukauttamiseksi tällaisiin tilanteisiin, häiriöt lisääntynevät ja sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset nousevat.

| 47. | korostaa, että monista muista syistä johtuen ilmanlaatu on merkittävä huolenaihe lukuisissa Euroopan kaupungeissa: huonosta ilmanlaadusta aiheutuu suuremmat inhimilliset kustannukset kuin tieliikenneonnettomuuksista, ja se onkin yleisin ympäristöön liittyvä ennenaikaisen kuoleman syy EU:ssa. Astman ja hengitysongelmien vuoksi se myös vaikuttaa elämänlaatuun. Ilmansaasteet aiheuttavat menetettyjä työpäiviä ja lisäävät terveydenhuollon kustannuksia. Eniten kärsivät heikossa asemassa olevat ryhmät, kuten lapset, astmaatikot ja vanhukset. Liialliset typpipäästöt (rehevöityminen) ja happosateet vahingoittavat ekosysteemejä. Ilmansaasteista yhteiskunnalle aiheutuvat välittömät kustannukset ovat noin 23 miljardia euroa vuodessa, viljelykasveille ja rakennuksille aiheutuvat vahingot mukaan luettuina. Ulkoisten kustannusten arvioidaan olevan pelkästään terveysvaikutusten vuoksi 330–940 miljardia euroa (3–9 prosenttia EU:n bkt:stä). |
| --- | --- |

47.

korostaa, että monista muista syistä johtuen ilmanlaatu on merkittävä huolenaihe lukuisissa Euroopan kaupungeissa: huonosta ilmanlaadusta aiheutuu suuremmat inhimilliset kustannukset kuin tieliikenneonnettomuuksista, ja se onkin yleisin ympäristöön liittyvä ennenaikaisen kuoleman syy EU:ssa. Astman ja hengitysongelmien vuoksi se myös vaikuttaa elämänlaatuun. Ilmansaasteet aiheuttavat menetettyjä työpäiviä ja lisäävät terveydenhuollon kustannuksia. Eniten kärsivät heikossa asemassa olevat ryhmät, kuten lapset, astmaatikot ja vanhukset. Liialliset typpipäästöt (rehevöityminen) ja happosateet vahingoittavat ekosysteemejä. Ilmansaasteista yhteiskunnalle aiheutuvat välittömät kustannukset ovat noin 23 miljardia euroa vuodessa, viljelykasveille ja rakennuksille aiheutuvat vahingot mukaan luettuina. Ulkoisten kustannusten arvioidaan olevan pelkästään terveysvaikutusten vuoksi 330–940 miljardia euroa (3–9 prosenttia EU:n bkt:stä).

| 48. | toteaa, että useat jäsenvaltiot ovat ylittäneet EU:n terveyssyistä asettamat typpidioksidin raja-arvot ja näin ollen on mahdollista, että Euroopan komissio käynnistää rikkomusmenettelyn niitä kohtaan. Mahdollisesti määrättävät huomattavat sakot voidaan ohjata paikallisyhteisöjen ja julkisten elinten maksettavaksi, mikäli ne eivät ole ryhtyneet asianmukaisiin toimiin toimivaltansa puitteissa. Asiaan on kuitenkin suhtauduttava pidättyväisesti. Tällä välin on näet käynyt selväksi, että paikallistasolla toteutuvat ylitykset johtuvat usein myös epätyydyttävästä jäsenvaltion tai EU:n politiikasta. Tarvitaan monitasoista lähestymistapaa, jossa jokainen hallinnon taso (unionitaso, valtiollinen, alueellinen ja paikallinen) täyttää velvollisuutensa ja ryhtyy juuri niihin toimiin, joita asianomaisella tasolla voidaan ja pitää toteuttaa. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että useat jäsenvaltiot ovat ylittäneet EU:n terveyssyistä asettamat typpidioksidin raja-arvot ja näin ollen on mahdollista, että Euroopan komissio käynnistää rikkomusmenettelyn niitä kohtaan. Mahdollisesti määrättävät huomattavat sakot voidaan ohjata paikallisyhteisöjen ja julkisten elinten maksettavaksi, mikäli ne eivät ole ryhtyneet asianmukaisiin toimiin toimivaltansa puitteissa. Asiaan on kuitenkin suhtauduttava pidättyväisesti. Tällä välin on näet käynyt selväksi, että paikallistasolla toteutuvat ylitykset johtuvat usein myös epätyydyttävästä jäsenvaltion tai EU:n politiikasta. Tarvitaan monitasoista lähestymistapaa, jossa jokainen hallinnon taso (unionitaso, valtiollinen, alueellinen ja paikallinen) täyttää velvollisuutensa ja ryhtyy juuri niihin toimiin, joita asianomaisella tasolla voidaan ja pitää toteuttaa.

| 49. | katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien useat eri osatekijät voivat edistää ilmanlaadun parantamista. Älykkäät liikennejärjestelmäratkaisut tehostavat liikennevirtoja. Kaupunkilogistiikan hallintaa parantamalla vähennetään melua ja ruuhkia ja parannetaan matkanteon sujuvuutta. Ajoneuvojen liikkumista säätelemällä voidaan kieltää liikaa saastuttavat ajoneuvot kaupunkialueella ja kannustaa hiljaisempien, erittäin vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön. Liikenneturvallisuustoimenpiteillä voidaan tukea parempaa ajokäyttäytymistä, jonka pitäisi auttaa vähentämään sekä kokonaispäästöjä että onnettomuuksia, jotka usein aiheuttavat ruuhkautumista liikenneverkossa. Tästä hyviä esimerkkejä ovat erilaiset ohjelmat, kuten Civitas tai Ecostars. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien useat eri osatekijät voivat edistää ilmanlaadun parantamista. Älykkäät liikennejärjestelmäratkaisut tehostavat liikennevirtoja. Kaupunkilogistiikan hallintaa parantamalla vähennetään melua ja ruuhkia ja parannetaan matkanteon sujuvuutta. Ajoneuvojen liikkumista säätelemällä voidaan kieltää liikaa saastuttavat ajoneuvot kaupunkialueella ja kannustaa hiljaisempien, erittäin vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön. Liikenneturvallisuustoimenpiteillä voidaan tukea parempaa ajokäyttäytymistä, jonka pitäisi auttaa vähentämään sekä kokonaispäästöjä että onnettomuuksia, jotka usein aiheuttavat ruuhkautumista liikenneverkossa. Tästä hyviä esimerkkejä ovat erilaiset ohjelmat, kuten Civitas tai Ecostars.

| 50. | katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin sisältyvien toimien tulisi lisätä kävelyä, pyöräilyä ja julkisen liikenteen käyttöä, mikä ei ainoastaan vähennä autoliikenteen päästöjä ja melua vaan myös edistää saavutettavuutta jokaisen näkökulmasta, parantaa liikennejärjestelmässä toteutuvaa tasa-arvoa sekä lisää fyysistä aktiivisuutta ja parantaa kansanterveyttä. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin sisältyvien toimien tulisi lisätä kävelyä, pyöräilyä ja julkisen liikenteen käyttöä, mikä ei ainoastaan vähennä autoliikenteen päästöjä ja melua vaan myös edistää saavutettavuutta jokaisen näkökulmasta, parantaa liikennejärjestelmässä toteutuvaa tasa-arvoa sekä lisää fyysistä aktiivisuutta ja parantaa kansanterveyttä.

| 51. | muistuttaa, että ilmanlaatua, melua ja ajoneuvojen verotusta koskevaa EU:n nykyistä lainsäädäntöä ollaan parhaillaan tarkistamassa, ja kehottaa yhdenmukaistamaan ne tämän tiedonannon hengen mukaiseksi. |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että ilmanlaatua, melua ja ajoneuvojen verotusta koskevaa EU:n nykyistä lainsäädäntöä ollaan parhaillaan tarkistamassa, ja kehottaa yhdenmukaistamaan ne tämän tiedonannon hengen mukaiseksi.

| 52. | pitää tärkeänä, että meluriskille altistuneissa kaupungeissa laaditaan meluvyöhykesuunnitelmia, joiden avulla voidaan luokitella alueita suurimpien sallittujen melutasojen mukaan ja joissa määritellään etenkin puistojen, oppilaitosten, sairaaloiden ja iäkkäille tarkoitettujen palvelutalojen läheisyydessä sijaitsevat kaupunki- ja esikaupunkialueet, joilla meluvaikutusten olisi oltava pienimmät. |
| --- | --- |

52.

pitää tärkeänä, että meluriskille altistuneissa kaupungeissa laaditaan meluvyöhykesuunnitelmia, joiden avulla voidaan luokitella alueita suurimpien sallittujen melutasojen mukaan ja joissa määritellään etenkin puistojen, oppilaitosten, sairaaloiden ja iäkkäille tarkoitettujen palvelutalojen läheisyydessä sijaitsevat kaupunki- ja esikaupunkialueet, joilla meluvaikutusten olisi oltava pienimmät.

| 53. | kehottaakin sekä EU:ta että jäsenvaltioita reagoimaan ilman pilaantumista ja melua koskeviin huolenaiheisiin konkreettisin toimin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien kautta. |
| --- | --- |

53.

kehottaakin sekä EU:ta että jäsenvaltioita reagoimaan ilman pilaantumista ja melua koskeviin huolenaiheisiin konkreettisin toimin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien kautta.

EU:n tuen lisääminen

| 54. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio lupaa lisätä EU:n tukea kestävään kaupunkiliikenteeseen seuraavilla aloilla: yhteistyö, kokemusten vaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen, tutkimus ja innovointi, taloudellinen tuki ja kansainvälinen yhteistyö. |
| --- | --- |

54.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio lupaa lisätä EU:n tukea kestävään kaupunkiliikenteeseen seuraavilla aloilla: yhteistyö, kokemusten vaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen, tutkimus ja innovointi, taloudellinen tuki ja kansainvälinen yhteistyö.

| 55. | pitää erityisen tervetulleena aikomusta parantaa olemassa olevaa kaupunkiliikenteen seurantakeskusta (ELTIS-verkkosivusto) siten, että siihen sisällytetään nykyinen liikkuvuussuunnitelmiin liittyvä Mobility Plans -portaali, jota kehitetään kattavaksi tietokeskukseksi. Näin kootaan tietoja kaupunkien liikennesuunnittelusta kaikkialta EU:sta ja täydennetään ehdotettua kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien eurooppalaista foorumia, jotta paikallis- ja alueviranomaisille tarjotaan tarvittavia välineitä suunnitelmien onnistunutta täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

55.

pitää erityisen tervetulleena aikomusta parantaa olemassa olevaa kaupunkiliikenteen seurantakeskusta (ELTIS-verkkosivusto) siten, että siihen sisällytetään nykyinen liikkuvuussuunnitelmiin liittyvä Mobility Plans -portaali, jota kehitetään kattavaksi tietokeskukseksi. Näin kootaan tietoja kaupunkien liikennesuunnittelusta kaikkialta EU:sta ja täydennetään ehdotettua kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien eurooppalaista foorumia, jotta paikallis- ja alueviranomaisille tarjotaan tarvittavia välineitä suunnitelmien onnistunutta täytäntöönpanoa varten.

| 56. | kannattaa ehdotusta kaupunkiliikenteen tulostaulun kehittämisestä, kuten jo liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa esitettiin vuonna 2011. Se tarjoaisi yhdenmukaistetut indikaattorit, joiden perusteella voidaan arvioida ja verrata edistymistä kaupunkialueilla kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

56.

kannattaa ehdotusta kaupunkiliikenteen tulostaulun kehittämisestä, kuten jo liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa esitettiin vuonna 2011. Se tarjoaisi yhdenmukaistetut indikaattorit, joiden perusteella voidaan arvioida ja verrata edistymistä kaupunkialueilla kaikkialla EU:ssa.

| 57. | katsoo kuitenkin, että tulostaulu on laadittava huolellisesti, jotta siitä ei tule pelkkä luokittelujärjestelmä. Kaupunkiliikenteen tulostaulun on oltava ”kaupunkikohtainen” siten, että määritellään aikasidonnaiset lähtöarvot ja mukaan otetaan joukko tärkeimpiä indikaattoreita (esim. liikennemuotojakauma, saavutettavuus, polttoainetehokkaat ajoneuvot, ilmanlaatu ja terveys). Myöhemmissä EU:n rahoitusta koskevissa hakemuksissa on erityisesti tarkennettava, millä tavoin hanke tai kehitys parantaa lähtöarvoja tai vaikuttaa niihin. Tulostauluja olisi myös tarkistettava vuosittain. |
| --- | --- |

57.

katsoo kuitenkin, että tulostaulu on laadittava huolellisesti, jotta siitä ei tule pelkkä luokittelujärjestelmä. Kaupunkiliikenteen tulostaulun on oltava ”kaupunkikohtainen” siten, että määritellään aikasidonnaiset lähtöarvot ja mukaan otetaan joukko tärkeimpiä indikaattoreita (esim. liikennemuotojakauma, saavutettavuus, polttoainetehokkaat ajoneuvot, ilmanlaatu ja terveys). Myöhemmissä EU:n rahoitusta koskevissa hakemuksissa on erityisesti tarkennettava, millä tavoin hanke tai kehitys parantaa lähtöarvoja tai vaikuttaa niihin. Tulostauluja olisi myös tarkistettava vuosittain.

| 58. | muistuttaa kaupunkien huomattavan suuresta kuormituksesta, joka johtuu ajoneuvojen määrän lisääntymisestä. Eräissä Euroopan kaupungeissa kehitetyt autojen yhteiskäyttöpalvelut voivat helpottaa tilannetta merkittävästi. Tällainen kehitys on kuitenkin ollut tähän mennessä hyvin epätasaista Euroopan eri maissa, vaikka eurooppalainen Momo-hanke on osoittanut merkittävää potentiaalia. Komission olisi nimenomaisesti sisällytettävä yhteiskäyttömallit (kuten polkupyörien ja autojen yhteiskäyttö, yhteiskyydit) strategioihinsa. |
| --- | --- |

58.

muistuttaa kaupunkien huomattavan suuresta kuormituksesta, joka johtuu ajoneuvojen määrän lisääntymisestä. Eräissä Euroopan kaupungeissa kehitetyt autojen yhteiskäyttöpalvelut voivat helpottaa tilannetta merkittävästi. Tällainen kehitys on kuitenkin ollut tähän mennessä hyvin epätasaista Euroopan eri maissa, vaikka eurooppalainen Momo-hanke on osoittanut merkittävää potentiaalia. Komission olisi nimenomaisesti sisällytettävä yhteiskäyttömallit (kuten polkupyörien ja autojen yhteiskäyttö, yhteiskyydit) strategioihinsa.

| 59. | tähdentää, että Euroopan komission tulisi antaa paikallis- ja alueviranomaistahoille ohjeistusta siitä, millä tavoin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kestävään kaupunkiliikenteeseen osoitettavalla tuella voitaisiin järjestelmällisemmin rahoittaa kokonaisvaltaisia toimenpidepaketteja kaupunkiliikenteen alalla myös hyödyntäen uusia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja. Ohjeistusta tarvitaan myös siitä, millä tavoin liikennesuunnitelmia tulisi kehittää, jotta ne olisivat investoijien näkökulmasta kannattavia ja jotta niissä hyödynnetään yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoituslähteiden, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, kanssa. |
| --- | --- |

59.

tähdentää, että Euroopan komission tulisi antaa paikallis- ja alueviranomaistahoille ohjeistusta siitä, millä tavoin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kestävään kaupunkiliikenteeseen osoitettavalla tuella voitaisiin järjestelmällisemmin rahoittaa kokonaisvaltaisia toimenpidepaketteja kaupunkiliikenteen alalla myös hyödyntäen uusia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja. Ohjeistusta tarvitaan myös siitä, millä tavoin liikennesuunnitelmia tulisi kehittää, jotta ne olisivat investoijien näkökulmasta kannattavia ja jotta niissä hyödynnetään yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoituslähteiden, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, kanssa.

| 60. | on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää enemmän huomiota pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin, joilla on ratkaisevan tärkeä rooli Euroopan kaupunkijärjestelmässä. Lisäksi näillä kaupungeilla on paljon potentiaalia pienempään kokoonsa liittyvien sosiaalisten, ympäristöllisten ja hallinnollisten etujen ansiosta. Kaupunkiliikenteeseen liittyvät ongelmat eivät koske ainoastaan suurkaupunkeja. Pienillä ja keskisuurilla kaupungeilla on usein enemmän vaikeuksia rahoittaa kaupunkiliikenteen parantamiseen tähtääviä hankkeita niiden korkeiden kustannusten ja pienempien mittakaavaetujen vuoksi. |
| --- | --- |

60.

on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää enemmän huomiota pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin, joilla on ratkaisevan tärkeä rooli Euroopan kaupunkijärjestelmässä. Lisäksi näillä kaupungeilla on paljon potentiaalia pienempään kokoonsa liittyvien sosiaalisten, ympäristöllisten ja hallinnollisten etujen ansiosta. Kaupunkiliikenteeseen liittyvät ongelmat eivät koske ainoastaan suurkaupunkeja. Pienillä ja keskisuurilla kaupungeilla on usein enemmän vaikeuksia rahoittaa kaupunkiliikenteen parantamiseen tähtääviä hankkeita niiden korkeiden kustannusten ja pienempien mittakaavaetujen vuoksi.

| 61. | katsoo, että olisi erittäin perusteltua kytkeä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat toimenpiteisiin, joita EU:n kaupungit toteuttavat kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen puitteissa. Kaupunkien vapaaehtoinen sitoutuminen kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen voisi olla hyvä malli, jonka kautta edistetään kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien tekemistä. |
| --- | --- |

61.

katsoo, että olisi erittäin perusteltua kytkeä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat toimenpiteisiin, joita EU:n kaupungit toteuttavat kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen puitteissa. Kaupunkien vapaaehtoinen sitoutuminen kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen voisi olla hyvä malli, jonka kautta edistetään kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien tekemistä.

| 62. | huomauttaa, että monissa kaupungeissa – erityisesti uusissa jäsenvaltioissa – talouden ja yhteiskunnan muuttuminen on johtanut jyrkkiin muutoksiin tiettyjen taajama-alueiden käyttötarkoituksissa ja muuttanut siten perusteellisesti liikennevirtoja. Nämä muutokset edellyttävät usein laajaa ja hyvin kallista, koko liikenneinfrastruktuurin kattavaa uudistusta. Siksi näiden kaupunkien osalta on oleellisen tärkeää kohdistaa toimet ensin kyseisen perusinfrastruktuurin uudistamiseen, jotta siitä saadaan toimiva ja tarkoituksenmukainen, ja tukea tätä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annettava tuki ei siis saisi rajoittua vain TEN-T-verkkoon liittämiseen, vaan sitä olisi voitava saada myös kaupunkiliikennettä todistetusti edistävää julkista ja vaihtoehtoista liikennettä palvelevien paikallisten liikenneyhteyksien ja infrastruktuurin rahoittamiseen. |
| --- | --- |

62.

huomauttaa, että monissa kaupungeissa – erityisesti uusissa jäsenvaltioissa – talouden ja yhteiskunnan muuttuminen on johtanut jyrkkiin muutoksiin tiettyjen taajama-alueiden käyttötarkoituksissa ja muuttanut siten perusteellisesti liikennevirtoja. Nämä muutokset edellyttävät usein laajaa ja hyvin kallista, koko liikenneinfrastruktuurin kattavaa uudistusta. Siksi näiden kaupunkien osalta on oleellisen tärkeää kohdistaa toimet ensin kyseisen perusinfrastruktuurin uudistamiseen, jotta siitä saadaan toimiva ja tarkoituksenmukainen, ja tukea tätä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annettava tuki ei siis saisi rajoittua vain TEN-T-verkkoon liittämiseen, vaan sitä olisi voitava saada myös kaupunkiliikennettä todistetusti edistävää julkista ja vaihtoehtoista liikennettä palvelevien paikallisten liikenneyhteyksien ja infrastruktuurin rahoittamiseen.

| 63. | katsoo, että mikäli kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat laaditaan EU:n suuntaviivojen mukaisesti, voidaan olettaa, että ne on laadittu vastaamaan paikallisten asukkaiden liikkuvuustarpeita paikallisten sidosryhmien ja poliittisten päättäjien tuella. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien avulla voidaan taata, että määrärahoja hyödynnetään laajapohjaisempaan suunnitteluun ja sellaisiin ohjelmakohtiin, joihin on olemassa poliittinen sitoumus paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

63.

katsoo, että mikäli kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat laaditaan EU:n suuntaviivojen mukaisesti, voidaan olettaa, että ne on laadittu vastaamaan paikallisten asukkaiden liikkuvuustarpeita paikallisten sidosryhmien ja poliittisten päättäjien tuella. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien avulla voidaan taata, että määrärahoja hyödynnetään laajapohjaisempaan suunnitteluun ja sellaisiin ohjelmakohtiin, joihin on olemassa poliittinen sitoumus paikallisella tasolla.

| 64. | kannattaa ajatusta, että alueellisten kehitys- ja koheesiorahastovarojen myöntäminen olisi kytkettävä siihen, että kaupungit ja alueet esittävät yhtenäisen, riippumattoman tahon varmentaman kaupunkiliikenteen suorituskyky- ja kestävyysauditointitodistuksen. |
| --- | --- |

64.

kannattaa ajatusta, että alueellisten kehitys- ja koheesiorahastovarojen myöntäminen olisi kytkettävä siihen, että kaupungit ja alueet esittävät yhtenäisen, riippumattoman tahon varmentaman kaupunkiliikenteen suorituskyky- ja kestävyysauditointitodistuksen.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 236/2007 fin.

1

(2)  CdR 417/2008 fin; CdR 256/2009 fin.

2

(3)  CdR 101/2011 fin.

3

(4)  COR-2013-07987.

4

(5)  CdR 256/2009 fin.

5

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/25

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma ja kestävät kaupungit”

2014/C 271/05

| Esittelijä | Daiva Matonienė (LT, ECR), Šiauliain kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | 27. marraskuuta 2013 päivätty Euroopan komission lausuntopyyntökirje |

Esittelijä

Daiva Matonienė (LT, ECR), Šiauliain kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

27. marraskuuta 2013 päivätty Euroopan komission lausuntopyyntökirje

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A.   
  Yleinen konteksti

| 1. | Jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä ja sellaisen vähähiilisen talouden saavuttamista, jossa suojellaan ja vahvistetaan luonnonvaroja sekä varmistetaan ihmisten terveys ja hyvinvointi, on seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman tarkoituksena saavuttaa ympäristö- ja ilmastonmuutostavoitteet, joista unioni on jo sopinut, tarjota oikeusperusta ympäristöpolitiikalle vuoteen 2020 ja esitellä pitkän aikavälin näkymät EU:lle ja jäsenvaltioille vuoteen 2050. |
| --- | --- |

1.

Jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä ja sellaisen vähähiilisen talouden saavuttamista, jossa suojellaan ja vahvistetaan luonnonvaroja sekä varmistetaan ihmisten terveys ja hyvinvointi, on seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman tarkoituksena saavuttaa ympäristö- ja ilmastonmuutostavoitteet, joista unioni on jo sopinut, tarjota oikeusperusta ympäristöpolitiikalle vuoteen 2020 ja esitellä pitkän aikavälin näkymät EU:lle ja jäsenvaltioille vuoteen 2050.

| 2. | Euroopan komissio on pyytänyt alueiden komiteaa laatimaan lausunnon ehdotetuista toimista seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman kahdeksannen tavoitteen täytäntöönpanoa varten ja esittänyt neljä konkreettista kysymystä:






  (a) | Miten Euroopan unioni voi kannustaa kaupunkeja toteuttamaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia kaupunkisuunnittelupoliittisia toimia? |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopan komissio on pyytänyt alueiden komiteaa laatimaan lausunnon ehdotetuista toimista seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman kahdeksannen tavoitteen täytäntöönpanoa varten ja esittänyt neljä konkreettista kysymystä:

(a)

Miten Euroopan unioni voi kannustaa kaupunkeja toteuttamaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia kaupunkisuunnittelupoliittisia toimia?

| (b) | Miten voitaisiin parantaa tiedon levittämistä nykyisistä ja käytettävissä olevista EU:n rahoitusvälineistä kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi? |
| --- | --- |

(b)

Miten voitaisiin parantaa tiedon levittämistä nykyisistä ja käytettävissä olevista EU:n rahoitusvälineistä kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi?

| (c) | Miten EU voisi tehostaa tiedon ja taitotiedon vaihtoa parhaista ideoista ja toimista, jotka koskevat kestäviä kaupunkeja EU:ssa? |
| --- | --- |

(c)

Miten EU voisi tehostaa tiedon ja taitotiedon vaihtoa parhaista ideoista ja toimista, jotka koskevat kestäviä kaupunkeja EU:ssa?

| (d) | Miten yli 1 00  000 asukkaan kaupunkeja voidaan kannustaa hakemaan ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -tunnustusta? |
| --- | --- |

(d)

Miten yli 1 00  000 asukkaan kaupunkeja voidaan kannustaa hakemaan ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -tunnustusta?

B.   
  Tausta

| 3. | EU:ssa noin 350 miljoonaa ihmistä (70 prosenttia) asuu yli 5  000 asukkaan kaupungeissa. Vuoteen 2020 mennessä luultavasti 80 prosenttia eurooppalaisista asuu kaupungeissa tai esikaupunkialueilla. Elämänlaatu ja yleiset ympäristöolosuhteet riippuvat suoraan kaupunkiympäristön tilasta. Suurin osa ympäristöön päätyvistä epäpuhtauksista on peräisin kaupungeista. |
| --- | --- |

3.

EU:ssa noin 350 miljoonaa ihmistä (70 prosenttia) asuu yli 5  000 asukkaan kaupungeissa. Vuoteen 2020 mennessä luultavasti 80 prosenttia eurooppalaisista asuu kaupungeissa tai esikaupunkialueilla. Elämänlaatu ja yleiset ympäristöolosuhteet riippuvat suoraan kaupunkiympäristön tilasta. Suurin osa ympäristöön päätyvistä epäpuhtauksista on peräisin kaupungeista.

| 4. | Monissa kaupungeissa on kaiken kaikkiaan samankaltaiset suuret ympäristöhaasteet, jotka liittyvät ilman laadun parantamiseen, meluhaittojen, liikenneruuhkien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, vesipulan, tulvien ja myrskytuhojen estämiseen, viheralueiden säilyttämiseen, saastuneiden maa-alueiden kunnostamiseen sekä jäte- ja energiahuollon parantamiseen. |
| --- | --- |

4.

Monissa kaupungeissa on kaiken kaikkiaan samankaltaiset suuret ympäristöhaasteet, jotka liittyvät ilman laadun parantamiseen, meluhaittojen, liikenneruuhkien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, vesipulan, tulvien ja myrskytuhojen estämiseen, viheralueiden säilyttämiseen, saastuneiden maa-alueiden kunnostamiseen sekä jäte- ja energiahuollon parantamiseen.

| 5. | Alueiden komitea painottaa, että kestävän kehityksen politiikan ja sen mukaisten toimien toteuttamisesta on konkreettisia etuja. Niitä ovat ympäristön tilan koheneminen, kansanterveyden ja elämänlaadun paraneminen, sääntelyvarmuuden vahvistuminen teollisuuden kannalta sekä markkinavääristymien väheneminen. Komitea korostaa myös, että EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen arvioidaan yleisesti aiheuttavan noin 50 miljardin euron kustannukset vuodessa terveydenhuoltokustannuksina ja suorina ympäristökustannuksina. (1) |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitea painottaa, että kestävän kehityksen politiikan ja sen mukaisten toimien toteuttamisesta on konkreettisia etuja. Niitä ovat ympäristön tilan koheneminen, kansanterveyden ja elämänlaadun paraneminen, sääntelyvarmuuden vahvistuminen teollisuuden kannalta sekä markkinavääristymien väheneminen. Komitea korostaa myös, että EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen arvioidaan yleisesti aiheuttavan noin 50 miljardin euron kustannukset vuodessa terveydenhuoltokustannuksina ja suorina ympäristökustannuksina. (1)

| 6. | Komitea painottaa, että kestävät kaupungit määritetään sen mukaan, miten ne kykenevät saavuttamaan ilmastonmuutoksen lieventämistavoitteet. Kun otetaan huomioon väestön keskittyminen taajamiin, komitea toteaa, että kaupungeilla on oltava johtava rooli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, jos maapallon lämpötilan nousun halutaan jäävän alle 2 oC:n. Kaupungit myös soveltuvat parhaiten edistämään välttämätöntä käyttäytymismallien muutosta, jota energia- ja liikenneinfrastruktuurin perusteellinen muuttaminen edellyttää. Komitea toteaa lisäksi, että kaupunkien kyky mukautua väistämättömään ilmastonmuutokseen ja äärimmäisiin sääilmiöihin vaikuttaa myös ratkaisevasti niiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen ja näin ollen Euroopan unionin kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

6.

Komitea painottaa, että kestävät kaupungit määritetään sen mukaan, miten ne kykenevät saavuttamaan ilmastonmuutoksen lieventämistavoitteet. Kun otetaan huomioon väestön keskittyminen taajamiin, komitea toteaa, että kaupungeilla on oltava johtava rooli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, jos maapallon lämpötilan nousun halutaan jäävän alle 2 oC:n. Kaupungit myös soveltuvat parhaiten edistämään välttämätöntä käyttäytymismallien muutosta, jota energia- ja liikenneinfrastruktuurin perusteellinen muuttaminen edellyttää. Komitea toteaa lisäksi, että kaupunkien kyky mukautua väistämättömään ilmastonmuutokseen ja äärimmäisiin sääilmiöihin vaikuttaa myös ratkaisevasti niiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen ja näin ollen Euroopan unionin kilpailukykyyn.

| 7. | Arvioitaessa ja suunniteltaessa kestävien kaupunkien kehittämiseen liittyviä EU:n toimenpiteitä on otettava huomioon myös maailmanlaajuinen konteksti. YK:n järjestämässä kestävän kehityksen konferenssissa (Rio+20) annettiin 22. kesäkuuta 2012 julistus, jossa korostetaan osallistavan ja ympäristöystävällisen talouden sekä vuoden 2015 jälkeisten kestävän kehityksen päämäärien merkitystä. |
| --- | --- |

7.

Arvioitaessa ja suunniteltaessa kestävien kaupunkien kehittämiseen liittyviä EU:n toimenpiteitä on otettava huomioon myös maailmanlaajuinen konteksti. YK:n järjestämässä kestävän kehityksen konferenssissa (Rio+20) annettiin 22. kesäkuuta 2012 julistus, jossa korostetaan osallistavan ja ympäristöystävällisen talouden sekä vuoden 2015 jälkeisten kestävän kehityksen päämäärien merkitystä.

| 8. | Alueiden komitea katsoo Rio+20-julistuksen mukaisesti, että kaupunkia voidaan pitää kestävänä, kun se edistää yhteiskuntaa, joka on taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävä, kuormittaa ympäristöä mahdollisimman vähän, edistää uutta teknologiaa, luo työpaikkoja, vaalii luonnon- ja kulttuuriperintöä ja tarjoaa sosiaalista suojelua. Kestävässä kaupungissa myös edistetään paikallisväestön osallistumista paikalliseen päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

8.

Alueiden komitea katsoo Rio+20-julistuksen mukaisesti, että kaupunkia voidaan pitää kestävänä, kun se edistää yhteiskuntaa, joka on taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävä, kuormittaa ympäristöä mahdollisimman vähän, edistää uutta teknologiaa, luo työpaikkoja, vaalii luonnon- ja kulttuuriperintöä ja tarjoaa sosiaalista suojelua. Kestävässä kaupungissa myös edistetään paikallisväestön osallistumista paikalliseen päätöksentekoprosessiin.

C.   
  Keskeiset periaatteet

| 9. | Kestävien kaupunkien edistämiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jonka avulla voidaan ratkaista niin ympäristönsuojeluun liittyviä kysymyksiä kuin kaupunkien sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia ja vaikuttaa siihen, miten kaupungit voivat kehittää kykyään selviytyä katastrofeista. Kestävän kaupungin käsitettä ei saa rajoittaa koskemaan vain ympäristönsuojelua. Haasteena on varmistaa, että sovellettavat kriteerit perustuvat asianmukaiseen tietoon eri aihealoilta ja että ne ovat oleellisia erilaisille kaupungeille koko EU:ssa. Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että kriteereitä voidaan käyttää helposti missä tahansa kaupungissa, jossa halutaan edetä kohti kestävää kehitystä ja edistää yleistä sitoutumista prosessiin. Kokonaisvaltainen ja kestäväpohjainen lähestymistapa on tulevan kaupunkikehityksen edellytys. Muiden kaupunkipolitiikkaa ja selviytymistoimia koskevien ehdotusten osalta AK viittaa lausuntoihinsa kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta ja selviytymiskyvyn saavuttamiseen tähtäävästä riskien hallinnasta. (2) |
| --- | --- |

9.

Kestävien kaupunkien edistämiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jonka avulla voidaan ratkaista niin ympäristönsuojeluun liittyviä kysymyksiä kuin kaupunkien sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia ja vaikuttaa siihen, miten kaupungit voivat kehittää kykyään selviytyä katastrofeista. Kestävän kaupungin käsitettä ei saa rajoittaa koskemaan vain ympäristönsuojelua. Haasteena on varmistaa, että sovellettavat kriteerit perustuvat asianmukaiseen tietoon eri aihealoilta ja että ne ovat oleellisia erilaisille kaupungeille koko EU:ssa. Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että kriteereitä voidaan käyttää helposti missä tahansa kaupungissa, jossa halutaan edetä kohti kestävää kehitystä ja edistää yleistä sitoutumista prosessiin. Kokonaisvaltainen ja kestäväpohjainen lähestymistapa on tulevan kaupunkikehityksen edellytys. Muiden kaupunkipolitiikkaa ja selviytymistoimia koskevien ehdotusten osalta AK viittaa lausuntoihinsa kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta ja selviytymiskyvyn saavuttamiseen tähtäävästä riskien hallinnasta. (2)

| 10. | Jotta kaupungeista tulee kestäviä, tarvitaan vankkoja ympäristönsuojelutoimia, jotka on otettava huomioon kaikilla asiaankuuluvilla politiikanaloilla ja joilla on täydennettävä muita alakohtaisia strategioita ja toimia, mukaan luettuina työpaikkojen luomiseen ja kasvuun tähtäävät toimet. |
| --- | --- |

10.

Jotta kaupungeista tulee kestäviä, tarvitaan vankkoja ympäristönsuojelutoimia, jotka on otettava huomioon kaikilla asiaankuuluvilla politiikanaloilla ja joilla on täydennettävä muita alakohtaisia strategioita ja toimia, mukaan luettuina työpaikkojen luomiseen ja kasvuun tähtäävät toimet.

| 11. | Kestäväpohjainen kaupunkisuunnittelu ja aluesuunnittelu kuuluvat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, joten tätä periaatetta on ehdottomasti noudatettava, ja paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tällaisten toimien laatimiseen sekä täytäntöönpanoon ja soveltamiseen paikan päällä. Euroopan unioni voi toteuttaa tukitoimia ja kannustaa kaupunkeja, alueita ja jäsenvaltioita vaihtamaan tietoa ja parhaita käytänteitä sekä oppimaan toisiltaan. |
| --- | --- |

11.

Kestäväpohjainen kaupunkisuunnittelu ja aluesuunnittelu kuuluvat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, joten tätä periaatetta on ehdottomasti noudatettava, ja paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tällaisten toimien laatimiseen sekä täytäntöönpanoon ja soveltamiseen paikan päällä. Euroopan unioni voi toteuttaa tukitoimia ja kannustaa kaupunkeja, alueita ja jäsenvaltioita vaihtamaan tietoa ja parhaita käytänteitä sekä oppimaan toisiltaan.

| 12. | EU:n toimet, rahoitusjärjestelyt ja myös painopisteet on kohdennettu pääasiassa suuriin, yli 1 00  000 asukkaan kaupunkeihin, mutta komitea toteaa, että noin 56 prosenttia EU:n kaupungeista on 5  000–1 00  000 asukkaan kaupunkeja. Komitea korostaa pienten ja keskisuurten kaupunkien kestävyyden kumulatiivisen vaikutuksen merkitystä ja painottaa, että pienemmillä kaupungeilla on paljon mahdollisuuksia suunnitella ja toteuttaa kestävän kaupunkikehityksen periaatteita. |
| --- | --- |

12.

EU:n toimet, rahoitusjärjestelyt ja myös painopisteet on kohdennettu pääasiassa suuriin, yli 1 00  000 asukkaan kaupunkeihin, mutta komitea toteaa, että noin 56 prosenttia EU:n kaupungeista on 5  000–1 00  000 asukkaan kaupunkeja. Komitea korostaa pienten ja keskisuurten kaupunkien kestävyyden kumulatiivisen vaikutuksen merkitystä ja painottaa, että pienemmillä kaupungeilla on paljon mahdollisuuksia suunnitella ja toteuttaa kestävän kaupunkikehityksen periaatteita.

| 13. | Komitea korostaa, että on keskusteltava laaja-alaisesti kestävien kaupunkien suunnasta, jotta voidaan laatia yhteiset tavoitteet vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

13.

Komitea korostaa, että on keskusteltava laaja-alaisesti kestävien kaupunkien suunnasta, jotta voidaan laatia yhteiset tavoitteet vuoteen 2050 mennessä.

D.   
  Ehdotetut toimet

I.   Miten Euroopan unioni voisi kannustaa kaupunkeja toteuttamaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia kaupunkisuunnittelupoliittisia toimia?

a)   Monitasoinen hallinto ja mekanismi

| 14. | Kaupungit vastaavat kaupunkisuunnitteluun, kehityspolitiikkaan, ympäristönsuojeluun ja energiapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden toteuttamisesta. Sen vuoksi juuri kaupungit ovat paras hallintotaso toteuttaa kestävän kaupunkikehityksen toimenpiteitä mahdollisimman kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

14.

Kaupungit vastaavat kaupunkisuunnitteluun, kehityspolitiikkaan, ympäristönsuojeluun ja energiapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden toteuttamisesta. Sen vuoksi juuri kaupungit ovat paras hallintotaso toteuttaa kestävän kaupunkikehityksen toimenpiteitä mahdollisimman kustannustehokkaasti.

| 15. | Monitasoisen hallinnon periaatetta on vahvistettava, sillä menestys riippuu yhteistyöstä kestävän kaupunkikehityksen alalla sekä yhteisen lähestymistavan noudattamisesta kaupungeissa, jotka ovat vastuussa kaupunkikehityksestä, sekä muilla tasoilla (alueet, valtiot ja EU), jotka vaikuttavat osaltaan kestävän kehityksen kokonaiskehykseen. |
| --- | --- |

15.

Monitasoisen hallinnon periaatetta on vahvistettava, sillä menestys riippuu yhteistyöstä kestävän kaupunkikehityksen alalla sekä yhteisen lähestymistavan noudattamisesta kaupungeissa, jotka ovat vastuussa kaupunkikehityksestä, sekä muilla tasoilla (alueet, valtiot ja EU), jotka vaikuttavat osaltaan kestävän kehityksen kokonaiskehykseen.

| 16. | EU:n alueiden ja kaupunkien ääntä edustavana EU:n toimielimenä ja monien paikallisverkostojen yhteyspisteenä alueiden komitean olisi oltava tällaisen hallintotavan keskeinen elementti. Näin varmistettaisiin, että EU:n säännöksissä otetaan paremmin huomioon kaupunkien tilanne ja tarpeet. Lisäksi ne voisivat näin ottaa vastuuta kaupunkien kestävään kehitykseen tähtäävistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

16.

EU:n alueiden ja kaupunkien ääntä edustavana EU:n toimielimenä ja monien paikallisverkostojen yhteyspisteenä alueiden komitean olisi oltava tällaisen hallintotavan keskeinen elementti. Näin varmistettaisiin, että EU:n säännöksissä otetaan paremmin huomioon kaupunkien tilanne ja tarpeet. Lisäksi ne voisivat näin ottaa vastuuta kaupunkien kestävään kehitykseen tähtäävistä toimenpiteistä.

| 17. | Kestävien kaupunkien toteuttaminen edellyttää alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvia toimia yhdistelevää lähestymistapaa. Ei riitä, että kaupungit tekevät aloitteita. EU-tasolla tarvitaan riittävän joustavaa yhteistä lähestymistapaa, jonka puitteissa kaupungit voivat arvioida omia toimiaan tukeutuen kestäviä kaupunkeja koskeviin yhteisiin kriteereihin ja pyrkiä kaupunkeja koskeviin kestävyystavoitteisiin omien toimenpiteidensä avulla. Tätä varten on myös syytä parantaa mahdollisuuksia hyödyntää EU:n rahoitusmekanismeja. Kaupunkien kestävyyttä ja kaupunkien vahvuuksia ja puutteita voitaisiin arvioida EU:n suositusluonteisten kriteerien mukaan. Kriteerit perustuisivat kestävää kaupunkikehitystä koskevaan eurooppalaiseen viitekehykseen (Reference Framework for Sustainable European Cities). Kukin kaupunki voisi tulosten perusteella suunnitella kehitystavoitteensa ja sopivimmat toimenpiteet tilanteensa kohentamiseksi. Kriteerejä voitaisiin painottaa eri tavoin niiden ensisijaisuuden ja merkityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Kestävien kaupunkien toteuttaminen edellyttää alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvia toimia yhdistelevää lähestymistapaa. Ei riitä, että kaupungit tekevät aloitteita. EU-tasolla tarvitaan riittävän joustavaa yhteistä lähestymistapaa, jonka puitteissa kaupungit voivat arvioida omia toimiaan tukeutuen kestäviä kaupunkeja koskeviin yhteisiin kriteereihin ja pyrkiä kaupunkeja koskeviin kestävyystavoitteisiin omien toimenpiteidensä avulla. Tätä varten on myös syytä parantaa mahdollisuuksia hyödyntää EU:n rahoitusmekanismeja. Kaupunkien kestävyyttä ja kaupunkien vahvuuksia ja puutteita voitaisiin arvioida EU:n suositusluonteisten kriteerien mukaan. Kriteerit perustuisivat kestävää kaupunkikehitystä koskevaan eurooppalaiseen viitekehykseen (Reference Framework for Sustainable European Cities). Kukin kaupunki voisi tulosten perusteella suunnitella kehitystavoitteensa ja sopivimmat toimenpiteet tilanteensa kohentamiseksi. Kriteerejä voitaisiin painottaa eri tavoin niiden ensisijaisuuden ja merkityksen mukaisesti.

| 18. | Paikallisten, alueellisten ja kansallisten hallintotasojen olisi huolehdittava horisontaalisesta ja vertikaalisesta koordinoinnista kuntien välinen ja rajat ylittävä yhteistyö mukaan lukien. Näin varmistetaan kattava lähestymistapa kaupunkikehityksen alalla, jotta vältetään päällekkäisyydet sekä erilliset ja koordinoimattomat investoinnit. |
| --- | --- |

18.

Paikallisten, alueellisten ja kansallisten hallintotasojen olisi huolehdittava horisontaalisesta ja vertikaalisesta koordinoinnista kuntien välinen ja rajat ylittävä yhteistyö mukaan lukien. Näin varmistetaan kattava lähestymistapa kaupunkikehityksen alalla, jotta vältetään päällekkäisyydet sekä erilliset ja koordinoimattomat investoinnit.

| 19. | Alueiden komitea on tyytyväinen uuteen välineeseen ”kumppanuuksiin perustuvat täytäntöönpanosopimukset” ja kehottaa komissiota tuomaan selkeämmin esiin ja antamaan ohjausta, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat olla välineessä mukana. |
| --- | --- |

19.

Alueiden komitea on tyytyväinen uuteen välineeseen ”kumppanuuksiin perustuvat täytäntöönpanosopimukset” ja kehottaa komissiota tuomaan selkeämmin esiin ja antamaan ohjausta, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat olla välineessä mukana.

| 20. | Alueiden komitea ehdottaa, että unionin tasolla laadittaisiin yhteiset, kestäviä kaupunkeja koskevat, vuoteen 2050 ulottuvat tavoitteet suositusluonteisten kriteerien luettelon pohjalta. Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet tulisi jo nyt sisällyttää Euroopan komission antamiin maakohtaisiin suosituksiin, joilla ohjataan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täytäntöönpanoa. Pitkän aikavälin tavoitteiden ja tarvittavien kriteerien kehittämisen olisi pohjauduttava alan olemassa oleviin aloitteisiin, mukaan luettuna EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevä Leipzigin peruskirja. |
| --- | --- |

20.

Alueiden komitea ehdottaa, että unionin tasolla laadittaisiin yhteiset, kestäviä kaupunkeja koskevat, vuoteen 2050 ulottuvat tavoitteet suositusluonteisten kriteerien luettelon pohjalta. Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet tulisi jo nyt sisällyttää Euroopan komission antamiin maakohtaisiin suosituksiin, joilla ohjataan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täytäntöönpanoa. Pitkän aikavälin tavoitteiden ja tarvittavien kriteerien kehittämisen olisi pohjauduttava alan olemassa oleviin aloitteisiin, mukaan luettuna EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevä Leipzigin peruskirja.

b)   Suuren yleisön osallistuminen ja lisärahoitusmekanismit

| 21. | Alueiden komitea kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia keskustelemaan omista kestävän kaupunkikehityksen malleistaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa eri hallintotasoilla. Kansalaisille avoimet julkiset kuulemiset ovat erinomainen keino saada kansalaiset osallistumaan määriteltäviin strategioihin. Kun kestävän kehityksen kriteerit on laadittu, julkinen keskustelu niiden perusteella mitatusta suorituskyvystä voisi kannustaa muitakin kaupunkeja pyrkimään kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

21.

Alueiden komitea kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia keskustelemaan omista kestävän kaupunkikehityksen malleistaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa eri hallintotasoilla. Kansalaisille avoimet julkiset kuulemiset ovat erinomainen keino saada kansalaiset osallistumaan määriteltäviin strategioihin. Kun kestävän kehityksen kriteerit on laadittu, julkinen keskustelu niiden perusteella mitatusta suorituskyvystä voisi kannustaa muitakin kaupunkeja pyrkimään kestävään kehitykseen.

| 22. | Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä kestävän kaupunkikehityksen edistämistoimissa sovellettavan yhteisen lähestymistavan aikaansaamiseksi ja keräämään tietoa siitä, mitä toimivia mekanismeja asianmukaisen tuen antamiseksi on jo olemassa. Yhteisen lähestymistavan ja joustavien menettelyjen ansiosta kaupungit voisivat pitkällä tähtäimellä valita parhaat toimet kestävän kaupunkikehityksen alalla. |
| --- | --- |

22.

Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä kestävän kaupunkikehityksen edistämistoimissa sovellettavan yhteisen lähestymistavan aikaansaamiseksi ja keräämään tietoa siitä, mitä toimivia mekanismeja asianmukaisen tuen antamiseksi on jo olemassa. Yhteisen lähestymistavan ja joustavien menettelyjen ansiosta kaupungit voisivat pitkällä tähtäimellä valita parhaat toimet kestävän kaupunkikehityksen alalla.

| 23. | Kaupunkien olisi edistettävä innovatiivista ja tehokasta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta, jotta kestävän kaupunkikehityksen mallia noudattavat hankkeet voidaan toteuttaa optimaalisesti. |
| --- | --- |

23.

Kaupunkien olisi edistettävä innovatiivista ja tehokasta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta, jotta kestävän kaupunkikehityksen mallia noudattavat hankkeet voidaan toteuttaa optimaalisesti.

II.   Miten voitaisiin parantaa tiedon levittämistä nykyisistä ja käytettävissä olevista EU:n rahoitusvälineistä kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi ja miten EU voisi tehostaa tiedon ja taitotiedon vaihtoa parhaista ideoista ja toimista, jotka koskevat kestäviä kaupunkeja EU:ssa (komission kysymykset b ja c)?

| 24. | Kokeiluhankkeiden tukemiseksi on hyödynnettävä olemassa olevia rahoitusmahdollisuuksia ja -rakenteita, mukaan luettuina Life+-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet. EIP:n ohjelma energiatehokkuuteen tähtäävien toimien rahoittamiseksi on jo menestyksekkäästi käynnissä, ja olisi tutkittava mahdollisuutta kehittää vastaavia ohjelmia muilla kestävän kehityksen kannalta keskeisillä aloilla. |
| --- | --- |

24.

Kokeiluhankkeiden tukemiseksi on hyödynnettävä olemassa olevia rahoitusmahdollisuuksia ja -rakenteita, mukaan luettuina Life+-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet. EIP:n ohjelma energiatehokkuuteen tähtäävien toimien rahoittamiseksi on jo menestyksekkäästi käynnissä, ja olisi tutkittava mahdollisuutta kehittää vastaavia ohjelmia muilla kestävän kehityksen kannalta keskeisillä aloilla.

| 25. | Käytännössä joskus kokeiltua hankkeiden ryhmittämismekanismia, jossa useat samaan tavoitteeseen tähtäävät kunnat yhdistävät voimansa, olisi edistettävä. Ryhmittäminen helpottaa alueen kannalta tärkeiden pienten hankkeiden rahoittamista. |
| --- | --- |

25.

Käytännössä joskus kokeiltua hankkeiden ryhmittämismekanismia, jossa useat samaan tavoitteeseen tähtäävät kunnat yhdistävät voimansa, olisi edistettävä. Ryhmittäminen helpottaa alueen kannalta tärkeiden pienten hankkeiden rahoittamista.

| 26. | Suuren yleisön valveuttaminen ja kannustimien tarjoaminen ovat keskeisiä tekijöitä toteutettaessa kestävien kaupunkien mallia. Toimet, joilla pyritään mm. veden säästeliääseen käyttöön, kierrätys- ja kompostointilaitosten kehittämiseen, julkisten liikennevälineiden käytön lisäämiseen ja energian säästämiseen, eivät ole riittäviä yhteiskunnan aktiiviseksi ja laaja-alaiseksi osallistumiseksi kestäviä kaupunkeja luotaessa. AK kehottaa Euroopan komissiota antamaan kaupungeille neuvoja mahdollisuuksista hyödyntää visuaalista tiedotusta. Sen välityksellä kansalaiset saisivat joka hetki nykyistä paremmin tietoa kaupungin tilanteesta (tiedot ilmansaasteista, liikenneruuhkista yms.). |
| --- | --- |

26.

Suuren yleisön valveuttaminen ja kannustimien tarjoaminen ovat keskeisiä tekijöitä toteutettaessa kestävien kaupunkien mallia. Toimet, joilla pyritään mm. veden säästeliääseen käyttöön, kierrätys- ja kompostointilaitosten kehittämiseen, julkisten liikennevälineiden käytön lisäämiseen ja energian säästämiseen, eivät ole riittäviä yhteiskunnan aktiiviseksi ja laaja-alaiseksi osallistumiseksi kestäviä kaupunkeja luotaessa. AK kehottaa Euroopan komissiota antamaan kaupungeille neuvoja mahdollisuuksista hyödyntää visuaalista tiedotusta. Sen välityksellä kansalaiset saisivat joka hetki nykyistä paremmin tietoa kaupungin tilanteesta (tiedot ilmansaasteista, liikenneruuhkista yms.).

| 27. | Alueiden komitea on tyytyväinen Euroopan komission työhön, jonka tarkoituksena on asettaa käyttöön verkkopohjainen portaali, joka toimii yhtenä keskitettynä palvelupisteenä. Komitea kannustaa jäseniään antamaan tarvittaessa asiaankuuluvia tietoja. Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaupungit saavat tiedot kriteereistä, rahoitusvälineistä ja aloitteista. Olisi niin ikään laadittava asiaankuuluvia viestintäsuunnitelmia yhteistyössä EU:n toimielinten, niiden jäsenvaltioissa toimivien edustustojen, paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

27.

Alueiden komitea on tyytyväinen Euroopan komission työhön, jonka tarkoituksena on asettaa käyttöön verkkopohjainen portaali, joka toimii yhtenä keskitettynä palvelupisteenä. Komitea kannustaa jäseniään antamaan tarvittaessa asiaankuuluvia tietoja. Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaupungit saavat tiedot kriteereistä, rahoitusvälineistä ja aloitteista. Olisi niin ikään laadittava asiaankuuluvia viestintäsuunnitelmia yhteistyössä EU:n toimielinten, niiden jäsenvaltioissa toimivien edustustojen, paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa.

| 28. | Olemassa olevat foorumit ja muut tahot sekä niiden tietokannat ja aloitteet on nivottava EU-tason toimiin kestävien kaupunkien tukemiseksi, ja niiden avulla tulee edistää yhteistyötä kestävien kaupunkien kesken sekä niiden kaupunkien ja alueiden kesken, jotka jo nyt ovat mukana sellaisissa verkostoissa kuin kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus, kestävää kaupunkikehitystä koskeva eurooppalainen viitekehys (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI ja maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma. |
| --- | --- |

28.

Olemassa olevat foorumit ja muut tahot sekä niiden tietokannat ja aloitteet on nivottava EU-tason toimiin kestävien kaupunkien tukemiseksi, ja niiden avulla tulee edistää yhteistyötä kestävien kaupunkien kesken sekä niiden kaupunkien ja alueiden kesken, jotka jo nyt ovat mukana sellaisissa verkostoissa kuin kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus, kestävää kaupunkikehitystä koskeva eurooppalainen viitekehys (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI ja maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma.

| 29. | Euroopan komission olisi pohdittava uudelleen ja vahvistettava viestintästrategiaansa uuden rahoituskauden valossa ja kannustettava jäsenvaltioita ja kaupunkeja todella hyödyntämään Euroopan aluekehitysrahastossa kestävään kaupunkikehitykseen varatut 5 prosenttia määrärahoista. |
| --- | --- |

29.

Euroopan komission olisi pohdittava uudelleen ja vahvistettava viestintästrategiaansa uuden rahoituskauden valossa ja kannustettava jäsenvaltioita ja kaupunkeja todella hyödyntämään Euroopan aluekehitysrahastossa kestävään kaupunkikehitykseen varatut 5 prosenttia määrärahoista.

| 30. | Alueiden komitea tarjoaa käyttöön paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemusta, tekee yhteistyötä Euroopan komission ja sidosryhmien kanssa ja aikoo jatkossakin levittää tietoa kestävistä kaupungeista ja käytettävissä olevista rahoitusmahdollisuuksista sekä edistää niihin liittyviä hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

30.

Alueiden komitea tarjoaa käyttöön paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemusta, tekee yhteistyötä Euroopan komission ja sidosryhmien kanssa ja aikoo jatkossakin levittää tietoa kestävistä kaupungeista ja käytettävissä olevista rahoitusmahdollisuuksista sekä edistää niihin liittyviä hyviä käytänteitä.

| 31. | Alueiden komitea vahvistaa tukevansa jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten laatimista kaikkia keskeisiä EU:n ympäristösäädöksiä varten ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kyseisiin kehyksiin. |
| --- | --- |

31.

Alueiden komitea vahvistaa tukevansa jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten laatimista kaikkia keskeisiä EU:n ympäristösäädöksiä varten ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kyseisiin kehyksiin.

| 32. | Alueiden komitea korostaa, että kestäväpohjaisella ja ympäristöystävällä kaupunkiliikenteellä on tärkeä merkitys kaupunkien kestävyyden kannalta. Muiden kestävyyttä ja kestäväpohjaista kaupunkiliikennettä koskevien ehdotusten osalta AK viittaa kaupunkiliikennepakettia käsittelevään lausuntoonsa. (3) |
| --- | --- |

32.

Alueiden komitea korostaa, että kestäväpohjaisella ja ympäristöystävällä kaupunkiliikenteellä on tärkeä merkitys kaupunkien kestävyyden kannalta. Muiden kestävyyttä ja kestäväpohjaista kaupunkiliikennettä koskevien ehdotusten osalta AK viittaa kaupunkiliikennepakettia käsittelevään lausuntoonsa. (3)

| 33. | EU:n olisi tuettava edelleen ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, joilla edistetään innovointia ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä kaupungeissa sekä verkottumista ja vaihtotoimintaa. Kaupunkeja olisi myös kannustettava ottamaan edelläkävijän asema kestävän kaupunkikehityksen alalla. AK viittaa tässä yhteydessä kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisiin toimenpiteisiin, joita on tarkoitus tukea EAKR:stä aikavälillä 2014–2020. Tällaiset toimenpiteet käsittävät mm. kokeiluhankkeita, joilla testataan kaupunkialueiden kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä käsitteleviä uusia ratkaisuja, joilla on merkitystä unionin tasolla. |
| --- | --- |

33.

EU:n olisi tuettava edelleen ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, joilla edistetään innovointia ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä kaupungeissa sekä verkottumista ja vaihtotoimintaa. Kaupunkeja olisi myös kannustettava ottamaan edelläkävijän asema kestävän kaupunkikehityksen alalla. AK viittaa tässä yhteydessä kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisiin toimenpiteisiin, joita on tarkoitus tukea EAKR:stä aikavälillä 2014–2020. Tällaiset toimenpiteet käsittävät mm. kokeiluhankkeita, joilla testataan kaupunkialueiden kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä käsitteleviä uusia ratkaisuja, joilla on merkitystä unionin tasolla.

| 34. | Alueiden komitea ehdottaa myös, että Euroopan komissio tukee ja laajentaa paikallisverkostojen esittämiä ja onnistuneiksi osoittautuneita hankkeita, kuten vertaisarviointi ja vastavuoroinen oppiminen, mukaan luettuina vierailukäynnit, ympäristöaiheiset ystävyyskaupunkiohjelmat, kumppanien keskinäinen mentorointi ja valmennus, work shadowing -toiminta, tarkistus ja arviointi sekä kaupunkiasiantuntijoiden liikkuvuusohjelmat. |
| --- | --- |

34.

Alueiden komitea ehdottaa myös, että Euroopan komissio tukee ja laajentaa paikallisverkostojen esittämiä ja onnistuneiksi osoittautuneita hankkeita, kuten vertaisarviointi ja vastavuoroinen oppiminen, mukaan luettuina vierailukäynnit, ympäristöaiheiset ystävyyskaupunkiohjelmat, kumppanien keskinäinen mentorointi ja valmennus, work shadowing -toiminta, tarkistus ja arviointi sekä kaupunkiasiantuntijoiden liikkuvuusohjelmat.

| 35. | Valtio- sekä alue- ja paikallistasolla voitaisiin nimetä kestävän kaupunkikehityksen yhteyshenkilöitä (engl. focal points). Heidän avullaan olisi helpompi koordinoida yksittäisiä toimenpiteitä, kuten asiantuntijoiden vaihto-ohjelmia. NUTS II -tason kehitysalueiden energiavirastot ja hallintotahot voivat toimia koordinoivassa roolissa. Niillä on jo hyvin vakiintuneet yhteydet toimivalta-alueellaan sijaitseviin kaupunkeihin sekä vankkaa kokemusta EU:n ohjelmien koordinoinnista. |
| --- | --- |

35.

Valtio- sekä alue- ja paikallistasolla voitaisiin nimetä kestävän kaupunkikehityksen yhteyshenkilöitä (engl. focal points). Heidän avullaan olisi helpompi koordinoida yksittäisiä toimenpiteitä, kuten asiantuntijoiden vaihto-ohjelmia. NUTS II -tason kehitysalueiden energiavirastot ja hallintotahot voivat toimia koordinoivassa roolissa. Niillä on jo hyvin vakiintuneet yhteydet toimivalta-alueellaan sijaitseviin kaupunkeihin sekä vankkaa kokemusta EU:n ohjelmien koordinoinnista.

III.   Miten yli 1 00  000 asukkaan kaupunkeja voidaan kannustaa hakemaan ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -tunnustusta?

| 36. | Kilpailu ”Euroopan ympäristöpääkaupungin” tunnustuksesta on ollut hyvin onnistunut, ja sitä olisi kehitettävä edelleen. Euroopan kulttuuripääkaupungin esimerkki osoittaa, että palkinto, jolla on vankka oikeus- ja rahoitusperusta, voi entistä enemmän kannustaa kaupunkeja osallistumaan ja pyrkimään pitkän aikavälin tuloksiin. Alueiden komitea kannattaa sitä, että ”Euroopan ympäristöpääkaupunkia” kehitetään tähän suuntaan. |
| --- | --- |

36.

Kilpailu ”Euroopan ympäristöpääkaupungin” tunnustuksesta on ollut hyvin onnistunut, ja sitä olisi kehitettävä edelleen. Euroopan kulttuuripääkaupungin esimerkki osoittaa, että palkinto, jolla on vankka oikeus- ja rahoitusperusta, voi entistä enemmän kannustaa kaupunkeja osallistumaan ja pyrkimään pitkän aikavälin tuloksiin. Alueiden komitea kannattaa sitä, että ”Euroopan ympäristöpääkaupunkia” kehitetään tähän suuntaan.

| 37. | Yksi ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -palkinnon näkökohta, jota tulisi tarkistaa, on se, että tämänhetkisten valintaperusteiden mukaan osallistumiskelpoisia ovat vain yli 1 00  000 asukkaan kaupungit. Alueiden komitea ehdottaakin, että voitaisiin harkita toisen palkinnon luomista vähintään 50  000 asukkaan kaupungeille, jotta avattaisiin lisää mahdollisuuksia Euroopan pienemmille kaupungeille. Tämän palkinnon kriteerit olisi sovitettava pienempien kaupunkien resurssien ja tarpeiden mukaisesti, jotta mahdollisimman monet ehdokkaat voisivat osallistua kilpailuun. |
| --- | --- |

37.

Yksi ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -palkinnon näkökohta, jota tulisi tarkistaa, on se, että tämänhetkisten valintaperusteiden mukaan osallistumiskelpoisia ovat vain yli 1 00  000 asukkaan kaupungit. Alueiden komitea ehdottaakin, että voitaisiin harkita toisen palkinnon luomista vähintään 50  000 asukkaan kaupungeille, jotta avattaisiin lisää mahdollisuuksia Euroopan pienemmille kaupungeille. Tämän palkinnon kriteerit olisi sovitettava pienempien kaupunkien resurssien ja tarpeiden mukaisesti, jotta mahdollisimman monet ehdokkaat voisivat osallistua kilpailuun.

| 38. | Alueiden komitea kehottaa vahvistamaan edelleen Euroopan ympäristöpääkaupunkien verkostoa, jotta tunnustuksen voittajat ja kilpailuun osallistuneet voivat tehdä kaupunkiaan tunnetuksi suurelle yleisölle, vaihtaa tietoja saavutetuista tuloksista sekä teknisistä ideoista ja käyttää tähän itsenäistä foorumia tai olemassa olevia rakenteita. |
| --- | --- |

38.

Alueiden komitea kehottaa vahvistamaan edelleen Euroopan ympäristöpääkaupunkien verkostoa, jotta tunnustuksen voittajat ja kilpailuun osallistuneet voivat tehdä kaupunkiaan tunnetuksi suurelle yleisölle, vaihtaa tietoja saavutetuista tuloksista sekä teknisistä ideoista ja käyttää tähän itsenäistä foorumia tai olemassa olevia rakenteita.

| 39. | Alueiden komitea edistää aktiivisesti ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -palkintoa ja ehdottaa, että ympäristöasioista vastaava Euroopan komission jäsen lähettää kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä kehotetaan parantamaan tietoisuutta palkinnosta kaupunkiensa keskuudessa. Komission jäsen voisi osoittaa kirjeen myös kaupunkien kanssa tiiviistä yhteistyötä tekeville ympäristöjärjestöille. |
| --- | --- |

39.

Alueiden komitea edistää aktiivisesti ”Euroopan ympäristöpääkaupunki” -palkintoa ja ehdottaa, että ympäristöasioista vastaava Euroopan komission jäsen lähettää kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä kehotetaan parantamaan tietoisuutta palkinnosta kaupunkiensa keskuudessa. Komission jäsen voisi osoittaa kirjeen myös kaupunkien kanssa tiiviistä yhteistyötä tekeville ympäristöjärjestöille.

| 40. | Voitaisiin tutkia mahdollisuutta, että komissio järjestää kilpailun palkitakseen parhaan ”eurooppalaisen ekoalueen”, jotta edistetään köyhiksi ja haavoittuviksi luokiteltujen kaupunginosien elvyttämistä ja kannustetaan paikallisyhteisöjä osallistumaan kaupunginosiensa hallinnointiin. |
| --- | --- |

40.

Voitaisiin tutkia mahdollisuutta, että komissio järjestää kilpailun palkitakseen parhaan ”eurooppalaisen ekoalueen”, jotta edistetään köyhiksi ja haavoittuviksi luokiteltujen kaupunginosien elvyttämistä ja kannustetaan paikallisyhteisöjä osallistumaan kaupunginosiensa hallinnointiin.

| 41. | Euroopan komission aloitteiden lisäksi voitaisiin harkita myös muita, paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason tunnustuspalkintoja, esimerkiksi ns. vihreää lippua sekä tunnustusta luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä ja ympäristöystävällisen liikenteen edistämisestä. |
| --- | --- |

41.

Euroopan komission aloitteiden lisäksi voitaisiin harkita myös muita, paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason tunnustuspalkintoja, esimerkiksi ns. vihreää lippua sekä tunnustusta luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä ja ympäristöystävällisen liikenteen edistämisestä.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Euroopan komission teettämä tutkimus The costs of not implementing the environmental acquis, COWI, 2011.

1

The costs of not implementing the environmental acquis

(2)  COR-2013-06902 ja COR-2014-02646.

2

(3)  COR-2014-00090.

3

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/30

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n tulevat politiikat oikeus- ja sisäasiain alalla”

2014/C 271/06

| Esittelijä | Lotta Håkansson Harju (SE, PES), Järfallan kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Avoin ja turvallinen Eurooppa: suunnitelma käytäntöön
  COM(2014) 154 final
  EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelma vuoteen 2020 – Luottamuksen, liikkuvuuden ja kasvun lujittaminen unionissa
  COM(2014) 144 final |

Esittelijä

Lotta Håkansson Harju (SE, PES), Järfallan kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

Avoin ja turvallinen Eurooppa: suunnitelma käytäntöön

COM(2014) 154 final

EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelma vuoteen 2020 – Luottamuksen, liikkuvuuden ja kasvun lujittaminen unionissa

COM(2014) 144 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

Yleiset suositukset

| 1. | Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission toivomukseen vakauttaa oikeus- ja sisäasiain alan edistysaskeleet asianmukaisen täytäntöönpanon ja tehokkaan seurannan avulla. Samanaikaisesti komitea korostaa, että tällaisen vakautuksen tuloksena voi olla uusia, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia lainsäädäntötoimia olemassa olevien aukkojen paikkaamiseksi ja sellaisen joustavan EU:n aikaansaamiseksi, joka pystyy vastaamaan uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.

Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission toivomukseen vakauttaa oikeus- ja sisäasiain alan edistysaskeleet asianmukaisen täytäntöönpanon ja tehokkaan seurannan avulla. Samanaikaisesti komitea korostaa, että tällaisen vakautuksen tuloksena voi olla uusia, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia lainsäädäntötoimia olemassa olevien aukkojen paikkaamiseksi ja sellaisen joustavan EU:n aikaansaamiseksi, joka pystyy vastaamaan uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin.

| 2. | Kaikilla tasoilla on ilmettävä tosiasiallisesti, että painotetaan entistä enemmän perusoikeuksia, joiden toteuttamiseen EU on sitoutunut. Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti EU:n tulee jatkaa ja kehittää työtään tällä alalla, jotta se olisi edelleen avoin ja turvallinen alue, joka perustuu perusoikeuksien yhteiseen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

2.

Kaikilla tasoilla on ilmettävä tosiasiallisesti, että painotetaan entistä enemmän perusoikeuksia, joiden toteuttamiseen EU on sitoutunut. Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti EU:n tulee jatkaa ja kehittää työtään tällä alalla, jotta se olisi edelleen avoin ja turvallinen alue, joka perustuu perusoikeuksien yhteiseen kunnioittamiseen.

| 3. | Tältä osin komitea on tyytyväinen siihen, että EU:n komissio on kehittänyt puitteet oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien järjestelmäuhkien käsittelylle jäsenvaltioissa, sillä oikeusvaltio yhdenvertaisuus lain edessä -periaatteineen on edellytys perusoikeuksien kunnioittamiselle unionissa (1). |
| --- | --- |

3.

Tältä osin komitea on tyytyväinen siihen, että EU:n komissio on kehittänyt puitteet oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien järjestelmäuhkien käsittelylle jäsenvaltioissa, sillä oikeusvaltio yhdenvertaisuus lain edessä -periaatteineen on edellytys perusoikeuksien kunnioittamiselle unionissa (1).

| 4. | EU:n perusoikeuskirjassa tunnustetaan sekä kaikkia ihmisiä koskevat perusoikeudet että EU-kansalaisten erityisoikeudet. Jotta näistä kaikista oikeuksista tulee ihmisille todellisuutta, tarvitaan pitkäjänteistä monitasoista työskentelyä, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen, aktiivinen ja tulevaisuuteen suuntautuva rooli. |
| --- | --- |

4.

EU:n perusoikeuskirjassa tunnustetaan sekä kaikkia ihmisiä koskevat perusoikeudet että EU-kansalaisten erityisoikeudet. Jotta näistä kaikista oikeuksista tulee ihmisille todellisuutta, tarvitaan pitkäjänteistä monitasoista työskentelyä, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen, aktiivinen ja tulevaisuuteen suuntautuva rooli.

| 5. | Alueiden komitea korostaa, että paikallisyhteisöissä luodaan perustaa osallistavalle yhteiskunnalle, jossa perusoikeuksia todella kunnioitetaan, ja näin ollen myös yhteiskunnalle, jolle on ominaista tasa-arvo, moninaisuus ja arimmassa asemassa olevien suojelu. Samanaikaisesti juuri paikallis- ja aluetasolla oikeus- ja sisäasiain alan haasteet tuntuvat kaikkein voimakkaimmin ja niiden vaikutukset yksittäisiin ihmisiin näkyvät selvimmin. |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitea korostaa, että paikallisyhteisöissä luodaan perustaa osallistavalle yhteiskunnalle, jossa perusoikeuksia todella kunnioitetaan, ja näin ollen myös yhteiskunnalle, jolle on ominaista tasa-arvo, moninaisuus ja arimmassa asemassa olevien suojelu. Samanaikaisesti juuri paikallis- ja aluetasolla oikeus- ja sisäasiain alan haasteet tuntuvat kaikkein voimakkaimmin ja niiden vaikutukset yksittäisiin ihmisiin näkyvät selvimmin.

| 6. | Alueiden komitea kannattaa komission ehdotusta antaa täydentäviä säännöksiä, joilla helpotetaan kansalaisten elämää ja edistetään kasvua, kunhan ne vain osoittautuvat tarpeellisiksi, ovat tehokkaita ja edistävät mahdollisuuksien mukaan nykyisen sääntelykehyksen yhtenäistämistä ja yksinkertaistamista. Lainsäädännön laadun parantaminen edistää talouskasvua, sillä se helpottaa yritysten välisiä suhteita ja ihmisten jokapäiväistä elämää. |
| --- | --- |

6.

Alueiden komitea kannattaa komission ehdotusta antaa täydentäviä säännöksiä, joilla helpotetaan kansalaisten elämää ja edistetään kasvua, kunhan ne vain osoittautuvat tarpeellisiksi, ovat tehokkaita ja edistävät mahdollisuuksien mukaan nykyisen sääntelykehyksen yhtenäistämistä ja yksinkertaistamista. Lainsäädännön laadun parantaminen edistää talouskasvua, sillä se helpottaa yritysten välisiä suhteita ja ihmisten jokapäiväistä elämää.

| 7. | Alueiden komitea suosittaa, että Euroopan komissio kohdentaa toimensa konkreettisiin ja käytännöllisiin lainsäädäntöehdotuksiin, joilla olisi etenkin taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien syvetessä suoria myönteisiä vaikutuksia kansalaisiin ja jotka auttaisivat heitä hyvin konkreettisesti ratkaisemaan talouskriisin seurauksena usein vastaan tulevia ongelmatilanteita. Näitä vaikeuksia ilmenee erityisesti niillä heikommin kehittyneillä raja-alueilla, joilla kansalaisten taloudellinen ja yhteiskunnallinen toiminta on vaikeampaa. |
| --- | --- |

7.

Alueiden komitea suosittaa, että Euroopan komissio kohdentaa toimensa konkreettisiin ja käytännöllisiin lainsäädäntöehdotuksiin, joilla olisi etenkin taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien syvetessä suoria myönteisiä vaikutuksia kansalaisiin ja jotka auttaisivat heitä hyvin konkreettisesti ratkaisemaan talouskriisin seurauksena usein vastaan tulevia ongelmatilanteita. Näitä vaikeuksia ilmenee erityisesti niillä heikommin kehittyneillä raja-alueilla, joilla kansalaisten taloudellinen ja yhteiskunnallinen toiminta on vaikeampaa.

| 8. | Jotta kaikkia ihmisten perusoikeuksia pystytään puolustamaan täysipainoisesti, tarvitaan yhteistä ja määrätietoista toimintaa ja yhteistä vastuunottoa kaikilla tasoilla. Perusoikeuksia koskeva työ täytyy nähdä pitkäjänteisenä ja jatkuvana prosessina. Tämän tavoitteen saavuttamistapaa koskeva yhteisymmärrys on ankkuroitava sekä paikallis-, alue-, valtio- että unionitasolle. On vaarana, että eri tasojen yhteistoiminnan puute saa ääriliikkeitä edustavat, rasistiset ja muukalaisvihamieliset voimat esiin ja haittaa koko EU:n myönteistä kehitystä. |
| --- | --- |

8.

Jotta kaikkia ihmisten perusoikeuksia pystytään puolustamaan täysipainoisesti, tarvitaan yhteistä ja määrätietoista toimintaa ja yhteistä vastuunottoa kaikilla tasoilla. Perusoikeuksia koskeva työ täytyy nähdä pitkäjänteisenä ja jatkuvana prosessina. Tämän tavoitteen saavuttamistapaa koskeva yhteisymmärrys on ankkuroitava sekä paikallis-, alue-, valtio- että unionitasolle. On vaarana, että eri tasojen yhteistoiminnan puute saa ääriliikkeitä edustavat, rasistiset ja muukalaisvihamieliset voimat esiin ja haittaa koko EU:n myönteistä kehitystä.

| 9. | Alueiden komitea painottaa paikallis- ja alueviranomaistahojen keskeistä roolia oikeus- ja sisäasioiden politiikanaloilla. Niillä on ratkaisevan tärkeä vastuu nykyisen kansallisen ja EU:n lainsäädännön useiden alojen täytäntöönpanossa. Ne kehittävät ja kokeilevat uusia poliittisia ratkaisuja. Ne tukevat ihmisiä heidän käyttäessään perusoikeuksiaan ja keräävät tietoa ja kokemuksia, joita tarvitaan näiden alojen edelleenkehittämiseen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on sen vuoksi hyvät mahdollisuudet vaikuttaa politiikanalojen kehittämiseen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta aina seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

9.

Alueiden komitea painottaa paikallis- ja alueviranomaistahojen keskeistä roolia oikeus- ja sisäasioiden politiikanaloilla. Niillä on ratkaisevan tärkeä vastuu nykyisen kansallisen ja EU:n lainsäädännön useiden alojen täytäntöönpanossa. Ne kehittävät ja kokeilevat uusia poliittisia ratkaisuja. Ne tukevat ihmisiä heidän käyttäessään perusoikeuksiaan ja keräävät tietoa ja kokemuksia, joita tarvitaan näiden alojen edelleenkehittämiseen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on sen vuoksi hyvät mahdollisuudet vaikuttaa politiikanalojen kehittämiseen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta aina seurantaan ja arviointiin.

| 10. | Paikallis- ja alueviranomaiset ovat näin ollen aivan välttämättömiä osapuolia oikeus- ja sisäasiain alan kysymysten määrittelyssä ja toteuttamisessa. Alueiden komitea kehottaa sen vuoksi komissiota, parlamenttia ja neuvostoa tunnustamaan nimenomaisesti kunnat ja alueet täysimittaisiksi kumppaneiksi näillä politiikanaloilla ja antamaan niille mahdollisuuksia kantaa oma osuutensa vastuusta. |
| --- | --- |

10.

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat näin ollen aivan välttämättömiä osapuolia oikeus- ja sisäasiain alan kysymysten määrittelyssä ja toteuttamisessa. Alueiden komitea kehottaa sen vuoksi komissiota, parlamenttia ja neuvostoa tunnustamaan nimenomaisesti kunnat ja alueet täysimittaisiksi kumppaneiksi näillä politiikanaloilla ja antamaan niille mahdollisuuksia kantaa oma osuutensa vastuusta.

| 11. | Oikeus- ja sisäasiain alan politiikka tulee koordinoida EU:n muiden politiikkojen kanssa. Alueiden komitea tähdentää tarvetta tehostaa yhtäältä oikeus- ja sisäasioita koskevien kysymysten ja toisaalta EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan ja muiden politiikkojen koordinointia, jotta voidaan parantaa oikeuksien kunnioittamista kaikilla aloilla sekä niiden välistä yhtenäisyyttä. Politiikat oikeus- ja sisäasiain alalla tulee koordinoida unionin rakenne- ja investointirahastojen harjoittaman talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa erityisesti heikommin kehittyneillä alueilla ja etenkin koulutuksen ja työllisyyden aloilla. Lisäksi alueiden komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan oikeus- ja sisäasiain alan politiikat tulee yhdentää EU:n yleiseen ulkopolitiikkaan siten, että mahdollistetaan vuoropuhelun ja yhteistyön vahvistaminen unionin ulkopuolisten maiden kanssa sekä synergia EU:n muiden politiikanalojen kanssa (2). |
| --- | --- |

11.

Oikeus- ja sisäasiain alan politiikka tulee koordinoida EU:n muiden politiikkojen kanssa. Alueiden komitea tähdentää tarvetta tehostaa yhtäältä oikeus- ja sisäasioita koskevien kysymysten ja toisaalta EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan ja muiden politiikkojen koordinointia, jotta voidaan parantaa oikeuksien kunnioittamista kaikilla aloilla sekä niiden välistä yhtenäisyyttä. Politiikat oikeus- ja sisäasiain alalla tulee koordinoida unionin rakenne- ja investointirahastojen harjoittaman talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa erityisesti heikommin kehittyneillä alueilla ja etenkin koulutuksen ja työllisyyden aloilla. Lisäksi alueiden komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan oikeus- ja sisäasiain alan politiikat tulee yhdentää EU:n yleiseen ulkopolitiikkaan siten, että mahdollistetaan vuoropuhelun ja yhteistyön vahvistaminen unionin ulkopuolisten maiden kanssa sekä synergia EU:n muiden politiikanalojen kanssa (2).

Oikeuksien Euroopan vahvistaminen

| 12. | Kaikkien hallintotasojen viranomaisten on osallistuttava aktiivisesti kaikkien ihmisten perusoikeuksien ja -vapauksien suojeluun ja edistämiseen. Koska paikallis- ja alueviranomaistahot ovat kansalaisia lähellä, niillä on muita suurempi vastuu parantaa tietoisuutta perusoikeuksista. |
| --- | --- |

12.

Kaikkien hallintotasojen viranomaisten on osallistuttava aktiivisesti kaikkien ihmisten perusoikeuksien ja -vapauksien suojeluun ja edistämiseen. Koska paikallis- ja alueviranomaistahot ovat kansalaisia lähellä, niillä on muita suurempi vastuu parantaa tietoisuutta perusoikeuksista.

| 13. | Alueiden komitea tähdentää, että kaikilla ihmisillä on perusoikeuksia ja -vapauksia riippumatta sukupuolesta, rodusta, ihonväristä, etnisestä tai yhteiskunnallisesta alkuperästä, geneettisistä ominaisuuksista, kielestä, uskonnosta tai vakaumuksesta, poliittisista tai muista mielipiteistä, kansalliseen vähemmistöön kuulumisesta, varallisuudesta, syntyperästä, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta sekä että ns. arassa asemassa olevat ryhmät, kuten lapset, ilman asianmukaisia matkustusasiakirjoja tulevat maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat, täytyy ottaa aina huomioon erityisesti suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

13.

Alueiden komitea tähdentää, että kaikilla ihmisillä on perusoikeuksia ja -vapauksia riippumatta sukupuolesta, rodusta, ihonväristä, etnisestä tai yhteiskunnallisesta alkuperästä, geneettisistä ominaisuuksista, kielestä, uskonnosta tai vakaumuksesta, poliittisista tai muista mielipiteistä, kansalliseen vähemmistöön kuulumisesta, varallisuudesta, syntyperästä, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta sekä että ns. arassa asemassa olevat ryhmät, kuten lapset, ilman asianmukaisia matkustusasiakirjoja tulevat maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat, täytyy ottaa aina huomioon erityisesti suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa.

| 14. | Strateginen viestintä kaikkien tasojen vastuusta kunnioittaa, suojella, toteuttaa ja edistää perusoikeuksia, yhteisten kansainvälisten sitoumusten noudattamisesta sekä turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottamisen pitkän aikavälin hyödyistä on keskeisen tärkeää ääriliikkeiden voimistumisen sekä lisääntyvän rasismin ja muukalaisvihamielisyyden torjumiseksi monissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

14.

Strateginen viestintä kaikkien tasojen vastuusta kunnioittaa, suojella, toteuttaa ja edistää perusoikeuksia, yhteisten kansainvälisten sitoumusten noudattamisesta sekä turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottamisen pitkän aikavälin hyödyistä on keskeisen tärkeää ääriliikkeiden voimistumisen sekä lisääntyvän rasismin ja muukalaisvihamielisyyden torjumiseksi monissa EU:n jäsenvaltioissa.

| 15. | On keskeisen tärkeää tietää, miten perusoikeudet muutetaan käytännön toiminnaksi, jotta voidaan luoda eurooppalainen oikeusalue, missä kunnioitetaan ja edistetään perusoikeuksia, moninaisuutta ja yhteistyötä. Sen vuoksi alueiden komitea on tyytyväinen internet-oppaaseen, jonka EU:n perusoikeusvirasto on kehittänyt paikallis-, alue- ja valtiotason virkamiesten avuksi parantamaan käytännönläheisesti perusoikeuksien suojelu- ja edistämistyötä monitasoisen yhteistoiminnan avulla (3). Alueiden komitea kehottaa komissiota antamaan lisäresursseja tämän tyyppisten käytännön apuvälineiden kehittämiseen, ajantasaistamiseen ja viemiseen virkamiesten ja vaaleilla luottamustoimeen valittujen tueksi eri tasoilla. |
| --- | --- |

15.

On keskeisen tärkeää tietää, miten perusoikeudet muutetaan käytännön toiminnaksi, jotta voidaan luoda eurooppalainen oikeusalue, missä kunnioitetaan ja edistetään perusoikeuksia, moninaisuutta ja yhteistyötä. Sen vuoksi alueiden komitea on tyytyväinen internet-oppaaseen, jonka EU:n perusoikeusvirasto on kehittänyt paikallis-, alue- ja valtiotason virkamiesten avuksi parantamaan käytännönläheisesti perusoikeuksien suojelu- ja edistämistyötä monitasoisen yhteistoiminnan avulla (3). Alueiden komitea kehottaa komissiota antamaan lisäresursseja tämän tyyppisten käytännön apuvälineiden kehittämiseen, ajantasaistamiseen ja viemiseen virkamiesten ja vaaleilla luottamustoimeen valittujen tueksi eri tasoilla.

| 16. | Koska paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli sekä paljon kapasiteettia ja kokemusta, komitea korostaa, että tarvitaan foorumia, joka mahdollistaa tietojen ja parhaiden toimintatapojen vaihdannan paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja muiden hallintotasojen (valtio-, unioni- ja kansainvälinen taso) välillä. Alueiden komitea kannustaa EU:ta helpottamaan tätä kohdennettujen toimien tai ohjelmien avulla. |
| --- | --- |

16.

Koska paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli sekä paljon kapasiteettia ja kokemusta, komitea korostaa, että tarvitaan foorumia, joka mahdollistaa tietojen ja parhaiden toimintatapojen vaihdannan paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja muiden hallintotasojen (valtio-, unioni- ja kansainvälinen taso) välillä. Alueiden komitea kannustaa EU:ta helpottamaan tätä kohdennettujen toimien tai ohjelmien avulla.

| 17. | EU:n perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa paikallis- ja aluetasolla tulee tarkastella peruskirjan täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten yhteydessä. Näin yksilöidään alat, missä paikallis- ja alueviranomaisten ehkä on syytä tehostaa ponnistuksiaan ja lisätä eri tasojen välistä viestintää. |
| --- | --- |

17.

EU:n perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa paikallis- ja aluetasolla tulee tarkastella peruskirjan täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten yhteydessä. Näin yksilöidään alat, missä paikallis- ja alueviranomaisten ehkä on syytä tehostaa ponnistuksiaan ja lisätä eri tasojen välistä viestintää.

| 18. | Perusoikeudet eivät kuulu vain oikeus- ja sisäasioiden vaan lähes kaikkien pääosastojen alaan. Niiden roolin ja horisontaalisen luonteen vahvistamiseksi oikeus- ja sisäasioista vastaavien komission jäsenten tulisi komitean mielestä koordinoida perusoikeusasioita kaikkien Euroopan komission pääosastojen kanssa. |
| --- | --- |

18.

Perusoikeudet eivät kuulu vain oikeus- ja sisäasioiden vaan lähes kaikkien pääosastojen alaan. Niiden roolin ja horisontaalisen luonteen vahvistamiseksi oikeus- ja sisäasioista vastaavien komission jäsenten tulisi komitean mielestä koordinoida perusoikeusasioita kaikkien Euroopan komission pääosastojen kanssa.

| 19. | Koordinoinnin avulla tulisi sovittaa yhteen pääosastojen toimivaltuuksia, jotta voidaan välttää tavoitteiden ristiriitaisuus, valvoa perusoikeuksien toteuttamista, tehdä oikeus- ja sukupuolianalyysejä, saada asiatietoa, kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön keskeisiä kansainvälisiä ja alueellisia oikeudellisia välineitä, konsultoida eri sidosryhmiä sekä huolehtia siitä, että käytetään oikeanlaista terminologiaa ja viestintää. Koordinointia tulee kehittää tiiviissä yhteistyössä EU:n perusoikeusviraston kanssa. |
| --- | --- |

19.

Koordinoinnin avulla tulisi sovittaa yhteen pääosastojen toimivaltuuksia, jotta voidaan välttää tavoitteiden ristiriitaisuus, valvoa perusoikeuksien toteuttamista, tehdä oikeus- ja sukupuolianalyysejä, saada asiatietoa, kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön keskeisiä kansainvälisiä ja alueellisia oikeudellisia välineitä, konsultoida eri sidosryhmiä sekä huolehtia siitä, että käytetään oikeanlaista terminologiaa ja viestintää. Koordinointia tulee kehittää tiiviissä yhteistyössä EU:n perusoikeusviraston kanssa.

| 20. | Perusoikeuksien edistämistoimintaa voidaan helpottaa huomattavasti, jos perusoikeuskirjassa taattuja oikeuksia toteutetaan myös suoraan jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

20.

Perusoikeuksien edistämistoimintaa voidaan helpottaa huomattavasti, jos perusoikeuskirjassa taattuja oikeuksia toteutetaan myös suoraan jäsenvaltioissa.

| 21. | Tulee parantaa tietoisuutta erityisistä oikeuksista, joita EU:n kansalaisilla on muissa EU-maissa. Henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan direktiivin soveltaminen on keskeisen tärkeää, jotta EU:n kansalaisille ja heidän perheilleen voidaan taata oikeus liikkua vapaasti jäsenvaltiosta toiseen ja asettua niihin. |
| --- | --- |

21.

Tulee parantaa tietoisuutta erityisistä oikeuksista, joita EU:n kansalaisilla on muissa EU-maissa. Henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan direktiivin soveltaminen on keskeisen tärkeää, jotta EU:n kansalaisille ja heidän perheilleen voidaan taata oikeus liikkua vapaasti jäsenvaltiosta toiseen ja asettua niihin.

| 22. | Alueiden komitean mielestä henkilöiden liikkumisvapautta voidaan selventää entisestään. EU:n kansalaisilla on, kuten komissio toteaa, usein eri käytännön ja oikeudellisia ongelmia, kun he yrittävät käyttää heille kotimaassaan kuuluvia oikeuksia toisessa EU-maassa (4). Samanaikaisesti tulee vastata tehokkaammin liikkumisvapauden yksittäisissä kunnissa ja/tai yksittäisillä alueilla luomiin haasteisiin. Myös tässä yhteydessä voidaan hyödyntää kohdennettuja toimia tai ohjelmia. |
| --- | --- |

22.

Alueiden komitean mielestä henkilöiden liikkumisvapautta voidaan selventää entisestään. EU:n kansalaisilla on, kuten komissio toteaa, usein eri käytännön ja oikeudellisia ongelmia, kun he yrittävät käyttää heille kotimaassaan kuuluvia oikeuksia toisessa EU-maassa (4). Samanaikaisesti tulee vastata tehokkaammin liikkumisvapauden yksittäisissä kunnissa ja/tai yksittäisillä alueilla luomiin haasteisiin. Myös tässä yhteydessä voidaan hyödyntää kohdennettuja toimia tai ohjelmia.

Oikeuksiin perustuva ja solidaarinen Eurooppa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa

| 23. | Alueiden komitea korostaa, että EU:n tulee vahvistaa sellaisen eurooppalaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanoa, joka perustuu perusoikeuksiin, solidaarisuuteen, keskinäiseen luottamukseen sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaistahojen väliseen vastuunjakoon. |
| --- | --- |

23.

Alueiden komitea korostaa, että EU:n tulee vahvistaa sellaisen eurooppalaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanoa, joka perustuu perusoikeuksiin, solidaarisuuteen, keskinäiseen luottamukseen sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaistahojen väliseen vastuunjakoon.

| 24. | EU:sta täytyy tulla turvapaikka niille, jotka pakenevat vainoa tai tarvitsevat suojaa. Ei tule koskaan sallia, että tarve toteuttaa maahanmuuttajien kontrolloitu vastaanotto ja suojella rajoja menisi kansainvälisen suojelun pyytämisoikeuden edelle. Alueiden komitea muistuttaa sen vuoksi, että maa- ja merialueiden valvonnan ei tule johtaa ihmishenkien pelastamisen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusvelvoitteista tinkimiseen. |
| --- | --- |

24.

EU:sta täytyy tulla turvapaikka niille, jotka pakenevat vainoa tai tarvitsevat suojaa. Ei tule koskaan sallia, että tarve toteuttaa maahanmuuttajien kontrolloitu vastaanotto ja suojella rajoja menisi kansainvälisen suojelun pyytämisoikeuden edelle. Alueiden komitea muistuttaa sen vuoksi, että maa- ja merialueiden valvonnan ei tule johtaa ihmishenkien pelastamisen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusvelvoitteista tinkimiseen.

| 25. | Komitea katsoo, että paikallisten, alueellisten, valtiotason ja unionin viranomaisten sujuva yhteistoiminta ja luottamus resurssi- ja vastuunjaossa on kestävällä pohjalla olevan ja yhdenvertaisen turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanoton ehdoton edellytys. Tällaista yhteistoimintaa ei nykyään ole tietyillä ratkaisevan tärkeillä aloilla ollenkaan, mikä on vastasaapuneiden kotoutumisen vakava este ja uhkaa myös lisätä muukalaisvihamielisyyttä. Samanlaista tehokasta yhteistyötä tarvitaan pohjimmiltaan myös silloin, kun on kyse muiden maahanmuuttajien vastaanotosta. |
| --- | --- |

25.

Komitea katsoo, että paikallisten, alueellisten, valtiotason ja unionin viranomaisten sujuva yhteistoiminta ja luottamus resurssi- ja vastuunjaossa on kestävällä pohjalla olevan ja yhdenvertaisen turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanoton ehdoton edellytys. Tällaista yhteistoimintaa ei nykyään ole tietyillä ratkaisevan tärkeillä aloilla ollenkaan, mikä on vastasaapuneiden kotoutumisen vakava este ja uhkaa myös lisätä muukalaisvihamielisyyttä. Samanlaista tehokasta yhteistyötä tarvitaan pohjimmiltaan myös silloin, kun on kyse muiden maahanmuuttajien vastaanotosta.

| 26. | Alueiden komitea kehottaa kaikkia EU:n hallintotasoja jakamaan vastuuta pakolaisten vastaanoton ja kotouttamisen alalla ja lisäämään alueiden välistä yhteistyötä, koordinointia ja solidaarisuutta kehittämällä vastaanottomekanismin jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien välillä siten, että otetaan huomioon rakenteelliset rajoitukset, resurssit ja muut keskeiset seikat. Kukin valtio vastaa nykyään turvapaikka- ja pakolaispolitiikastaan, ja sillä on myös taloudellinen vastuu vastaanottamisesta. Vastaanottaminen jakautuu kuitenkin epätasaisesti sekä valtioiden välillä että sisällä, ja monet paikallis- ja alueyhteisöt ottavat kantaakseen suuremman vastuun kuin muut vastaanottamalla ison osan uusista tulokkaista. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan unionin on kiinnitettävä huomiota sen eteläisten alueiden kohtaamiin erityisvaikeuksiin: ne ovat milloin tahansa sisääntuloväylä maahanmuuttajille, joille on tarjottava erilaisia etuuksia ja palveluja, jotka monissa tapauksissa ylittävät yksittäisten alueiden mahdollisuudet. Sen vuoksi tulisi ottaa käyttöön erityinen rahoitusväline, joka suunnattaisiin ensisijaisesti maahanmuuttajia vastaanottaville alueille ja kauttakulkualueille. |
| --- | --- |

26.

Alueiden komitea kehottaa kaikkia EU:n hallintotasoja jakamaan vastuuta pakolaisten vastaanoton ja kotouttamisen alalla ja lisäämään alueiden välistä yhteistyötä, koordinointia ja solidaarisuutta kehittämällä vastaanottomekanismin jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien välillä siten, että otetaan huomioon rakenteelliset rajoitukset, resurssit ja muut keskeiset seikat. Kukin valtio vastaa nykyään turvapaikka- ja pakolaispolitiikastaan, ja sillä on myös taloudellinen vastuu vastaanottamisesta. Vastaanottaminen jakautuu kuitenkin epätasaisesti sekä valtioiden välillä että sisällä, ja monet paikallis- ja alueyhteisöt ottavat kantaakseen suuremman vastuun kuin muut vastaanottamalla ison osan uusista tulokkaista. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan unionin on kiinnitettävä huomiota sen eteläisten alueiden kohtaamiin erityisvaikeuksiin: ne ovat milloin tahansa sisääntuloväylä maahanmuuttajille, joille on tarjottava erilaisia etuuksia ja palveluja, jotka monissa tapauksissa ylittävät yksittäisten alueiden mahdollisuudet. Sen vuoksi tulisi ottaa käyttöön erityinen rahoitusväline, joka suunnattaisiin ensisijaisesti maahanmuuttajia vastaanottaville alueille ja kauttakulkualueille.

| 27. | Alueiden komitea panee huolestuneena merkille, ettei lapsen oikeuksia koskevaa YK:n yleissopimusta eikä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevaa toimintasuunnitelmaa (2010–2014) aina noudateta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vastaanotettaessa ilman huoltajaa saapuvia alaikäisiä sekä maahan muuttavia, pakolaisasemaa ja turvapaikkaa hakevia lapsia. Komitea korostaa kuntien ja alueiden keskinäisen tuen merkitystä, jotta ne voivat omalta osaltaan kantaa vastuun yleissopimuksen mainittujen määräysten noudattamisesta sekä poikien että tyttöjen osalta. Komitea muistuttaa komissiolle, että toimintasuunnitelman voimassaolo päättyy vuonna 2014, minkä vuoksi komitea ehdottaa toimien käynnistämistä sen uudistamiseksi. |
| --- | --- |

27.

Alueiden komitea panee huolestuneena merkille, ettei lapsen oikeuksia koskevaa YK:n yleissopimusta eikä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevaa toimintasuunnitelmaa (2010–2014) aina noudateta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vastaanotettaessa ilman huoltajaa saapuvia alaikäisiä sekä maahan muuttavia, pakolaisasemaa ja turvapaikkaa hakevia lapsia. Komitea korostaa kuntien ja alueiden keskinäisen tuen merkitystä, jotta ne voivat omalta osaltaan kantaa vastuun yleissopimuksen mainittujen määräysten noudattamisesta sekä poikien että tyttöjen osalta. Komitea muistuttaa komissiolle, että toimintasuunnitelman voimassaolo päättyy vuonna 2014, minkä vuoksi komitea ehdottaa toimien käynnistämistä sen uudistamiseksi.

| 28. | Toistaiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa ei ole sovellettu sellaisten toimien toteuttamiseksi, joilla edistettäisiin solidaarisuutta ja oikeudenmukaista vastuunjakoa liikkuvuuden alalla. Pakolaisuutta ja uudelleensijoittumista koskevat sitoumukset ovat olleet täysin vapaaehtoisia, ja eräissä tapauksissa kaupungit ovat ottaneet ohjat näiden sitoumusten käytännön toteuttamisessa. |
| --- | --- |

28.

Toistaiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa ei ole sovellettu sellaisten toimien toteuttamiseksi, joilla edistettäisiin solidaarisuutta ja oikeudenmukaista vastuunjakoa liikkuvuuden alalla. Pakolaisuutta ja uudelleensijoittumista koskevat sitoumukset ovat olleet täysin vapaaehtoisia, ja eräissä tapauksissa kaupungit ovat ottaneet ohjat näiden sitoumusten käytännön toteuttamisessa.

| 29. | Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasainen jakautuminen valtioittain, alueittain ja alueiden sisällä sekä pula mm. työpaikoista ja asunnoista ovat suuria haasteita paikallis- ja alueviranomaisille. Niitä ovat myös ennakoinnin puute ja se, ettei kyseisillä tahoilla ole mahdollisuutta suunnitella vastaanottoa hyvissä ajoin. Tilapäisillä ratkaisuilla on usein kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, mikä puolestaan vaikuttaa mahdollisuuksiin hankkia käyttöön kotoutumisprosessin käynnistämiseen tarvittavat keinot. |
| --- | --- |

29.

Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasainen jakautuminen valtioittain, alueittain ja alueiden sisällä sekä pula mm. työpaikoista ja asunnoista ovat suuria haasteita paikallis- ja alueviranomaisille. Niitä ovat myös ennakoinnin puute ja se, ettei kyseisillä tahoilla ole mahdollisuutta suunnitella vastaanottoa hyvissä ajoin. Tilapäisillä ratkaisuilla on usein kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, mikä puolestaan vaikuttaa mahdollisuuksiin hankkia käyttöön kotoutumisprosessin käynnistämiseen tarvittavat keinot.

| 30. | Alueiden komitean mielestä on aika selvittää tarkemmin, mitä vastuunjako ja solidaarisuus turvapaikka-asioissa voi tarkoittaa. On selvää, että eri valtioilla, alueilla ja kunnilla on niiden omista erityisistä edellytyksistä ja toiveista lähtien eri käsityksiä siitä, mitä tulee pitää kohtuullisena vastuunjakona ja solidaarisuutena. Nämä käsitykset riippuvat monesta seikasta, mm. suoraan saapuvien turvapaikanhakijoiden määrästä, meneillään olevien turvapaikkahakemusten määrästä, taloudellisesta tilanteesta, asuntopulasta, aiemmin vastaanotettujen turvapaikanhakijoiden määrästä ja väestötiheydestä. Tämä koskee myös lyhyen ja pitkän aikavälin perspektiivejä. |
| --- | --- |

30.

Alueiden komitean mielestä on aika selvittää tarkemmin, mitä vastuunjako ja solidaarisuus turvapaikka-asioissa voi tarkoittaa. On selvää, että eri valtioilla, alueilla ja kunnilla on niiden omista erityisistä edellytyksistä ja toiveista lähtien eri käsityksiä siitä, mitä tulee pitää kohtuullisena vastuunjakona ja solidaarisuutena. Nämä käsitykset riippuvat monesta seikasta, mm. suoraan saapuvien turvapaikanhakijoiden määrästä, meneillään olevien turvapaikkahakemusten määrästä, taloudellisesta tilanteesta, asuntopulasta, aiemmin vastaanotettujen turvapaikanhakijoiden määrästä ja väestötiheydestä. Tämä koskee myös lyhyen ja pitkän aikavälin perspektiivejä.

| 31. | Alueiden komitea korostaa tarvetta jakaa parhaita toimintatapoja paikallis- ja alueviranomaisten ja jäsenvaltioiden kesken turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelystä, kotouttamispolitiikoista ja luvattoman maahanmuuton ennaltaehkäisystä. Komitea huomauttaa, että tämä voisi mahdollistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvan tavan puuttua jäsenvaltioiden ja alueiden välisiin eroihin niissä olosuhteissa, joissa turvapaikanhakijoita, pakolaisia tai luvattomia maahanmuuttajia otetaan vastaan heti heidän saapuessaan, sekä hakemusten ja tapausten käsittelyn tehokkuudessa ja nopeudessa. Komitea huomauttaa, että pieniltä kunnilta puuttuu resursseja käsitellä suuria maahanmuuttajavirtoja, ja korostaa tässä yhteydessä kuntien välisen solidaarisuuden merkitystä. Komitea kehottaa vahvistamaan Frontexia jäsenvaltioiden rajaviranomaisten välisen yhteistyön tehostamiseksi, vahvistamiseksi ja sujuvoittamiseksi sekä maahanmuuttajien ja EU:n ulkorajojen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

31.

Alueiden komitea korostaa tarvetta jakaa parhaita toimintatapoja paikallis- ja alueviranomaisten ja jäsenvaltioiden kesken turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelystä, kotouttamispolitiikoista ja luvattoman maahanmuuton ennaltaehkäisystä. Komitea huomauttaa, että tämä voisi mahdollistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvan tavan puuttua jäsenvaltioiden ja alueiden välisiin eroihin niissä olosuhteissa, joissa turvapaikanhakijoita, pakolaisia tai luvattomia maahanmuuttajia otetaan vastaan heti heidän saapuessaan, sekä hakemusten ja tapausten käsittelyn tehokkuudessa ja nopeudessa. Komitea huomauttaa, että pieniltä kunnilta puuttuu resursseja käsitellä suuria maahanmuuttajavirtoja, ja korostaa tässä yhteydessä kuntien välisen solidaarisuuden merkitystä. Komitea kehottaa vahvistamaan Frontexia jäsenvaltioiden rajaviranomaisten välisen yhteistyön tehostamiseksi, vahvistamiseksi ja sujuvoittamiseksi sekä maahanmuuttajien ja EU:n ulkorajojen suojelemiseksi.

| 32. | Jotta vastuunjakoa koskevat keskustelut voivat edistyä, alueiden komitea ehdottaa sen tutkimista, miten eri jäsenvaltiot, alueet ja kunnat määrittelevät vastuunjaon ja solidaarisuuden sekä mitä vaikutuksia eri määritelmillä olisi eri näkymissä. Tutkimuksessa tulee myös analysoida, miten turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten tasaisemmasta jakautumisesta kuntien, alueiden ja valtioiden välillä voi tulla totta EU:ssa. |
| --- | --- |

32.

Jotta vastuunjakoa koskevat keskustelut voivat edistyä, alueiden komitea ehdottaa sen tutkimista, miten eri jäsenvaltiot, alueet ja kunnat määrittelevät vastuunjaon ja solidaarisuuden sekä mitä vaikutuksia eri määritelmillä olisi eri näkymissä. Tutkimuksessa tulee myös analysoida, miten turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten tasaisemmasta jakautumisesta kuntien, alueiden ja valtioiden välillä voi tulla totta EU:ssa.

| 33. | Lisäksi on tärkeää, että EU onnistuu ottamaan vaarin voimavarasta, jota uudet tulokkaat edustavat. Onnistunut kotouttamistyö, jonka avulla hallinnoidaan moninaisuutta paikallis- ja aluetasolla, edistää kasvua, lisää oppimis- ja yrittäjyysmahdollisuuksia, auttaa täyttämään tulevaisuuden työvoimatarvetta sekä edistää hyvinvoinnin tulevan rahoituksen onnistumista. Jotta tämä politiikka tuottaisi myönteisiä tuloksia, on ehdottoman välttämätöntä investoida maahanmuuttajien koulutukseen ja työpaikkoihin, jotta he voivat integroitua EU:n työmarkkinoille. Lisäksi tulee investoida kulttuurista monimuotoisuutta koskevaan koulutukseen ja monimuotoisuuden hallinnointiin, jotta onnistutaan muuttamaan suuren yleisön asenteita ja parantamaan sosiaalisia suhteita. |
| --- | --- |

33.

Lisäksi on tärkeää, että EU onnistuu ottamaan vaarin voimavarasta, jota uudet tulokkaat edustavat. Onnistunut kotouttamistyö, jonka avulla hallinnoidaan moninaisuutta paikallis- ja aluetasolla, edistää kasvua, lisää oppimis- ja yrittäjyysmahdollisuuksia, auttaa täyttämään tulevaisuuden työvoimatarvetta sekä edistää hyvinvoinnin tulevan rahoituksen onnistumista. Jotta tämä politiikka tuottaisi myönteisiä tuloksia, on ehdottoman välttämätöntä investoida maahanmuuttajien koulutukseen ja työpaikkoihin, jotta he voivat integroitua EU:n työmarkkinoille. Lisäksi tulee investoida kulttuurista monimuotoisuutta koskevaan koulutukseen ja monimuotoisuuden hallinnointiin, jotta onnistutaan muuttamaan suuren yleisön asenteita ja parantamaan sosiaalisia suhteita.

| 34. | Alueiden komitea korostaa tarvetta omaksua EU:n laajuinen lähestymistapa petosten ja väärinkäytösten torjumiseksi. |
| --- | --- |

34.

Alueiden komitea korostaa tarvetta omaksua EU:n laajuinen lähestymistapa petosten ja väärinkäytösten torjumiseksi.

| 35. | Monien jäsenvaltioiden alhainen syntyvyys ja tuleva sukupolvenvaihdos edellyttävät tulevaisuudessa työikäisten asukkaiden määrän lisäämistä. Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanotto ei näin ollen tarkoita vain haasteita vaan myös suuria mahdollisuuksia EU:n jäsenvaltioille. EU:n täytyy yksinkertaisesti löytää uskottavia vastauksia unionin demografisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

35.

Monien jäsenvaltioiden alhainen syntyvyys ja tuleva sukupolvenvaihdos edellyttävät tulevaisuudessa työikäisten asukkaiden määrän lisäämistä. Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanotto ei näin ollen tarkoita vain haasteita vaan myös suuria mahdollisuuksia EU:n jäsenvaltioille. EU:n täytyy yksinkertaisesti löytää uskottavia vastauksia unionin demografisiin haasteisiin.

| 36. | Laillista maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön antamisessa on edistytty rajallisesti. Sen vuoksi EU:n maahanmuuttojärjestelmä on erittäin epätäydellinen. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että maahanmuuttokysymyksissä priorisoidaan kattavaa strategiaa ja että annetaan suuri painoarvo tasapainoisen ja aidon kumppanuuden edistämiselle lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tarkasteltaessa maahanmuuttajien vastaanoton järjestämistä oikeuksia kunnioittavalla ja organisoidulla tavalla. |
| --- | --- |

36.

Laillista maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön antamisessa on edistytty rajallisesti. Sen vuoksi EU:n maahanmuuttojärjestelmä on erittäin epätäydellinen. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että maahanmuuttokysymyksissä priorisoidaan kattavaa strategiaa ja että annetaan suuri painoarvo tasapainoisen ja aidon kumppanuuden edistämiselle lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tarkasteltaessa maahanmuuttajien vastaanoton järjestämistä oikeuksia kunnioittavalla ja organisoidulla tavalla.

| 37. | Alueiden komitea katsoo, että järjestäytynyttä rikollisuutta on torjuttava myös paikallistasolla yhteiskunnallisten ja koulutusaloitteiden avulla: osoittamalla erityisesti sellaisten alueiden asukkaille, joita järjestäytynyt rikollisuus pitää vallassaan, että avoimuuteen, osallistumiseen ja demokratiaan pohjautuva toisenlainen kehitysmalli on mahdollinen, sekä tarjoamalla koulutuksellista tukea etenkin laittomaan toimintaan ajautumassa oleville nuorille ja takavarikoimalla järjestäytyneestä rikollisuudesta saatu rikoshyöty ja käyttämällä se sosiaalisiin hankkeisiin sekä paikallisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan hyväksi. EU-, jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisilla on ratkaiseva vastuu tehdä yhteistyötä tällaisten aloitteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

37.

Alueiden komitea katsoo, että järjestäytynyttä rikollisuutta on torjuttava myös paikallistasolla yhteiskunnallisten ja koulutusaloitteiden avulla: osoittamalla erityisesti sellaisten alueiden asukkaille, joita järjestäytynyt rikollisuus pitää vallassaan, että avoimuuteen, osallistumiseen ja demokratiaan pohjautuva toisenlainen kehitysmalli on mahdollinen, sekä tarjoamalla koulutuksellista tukea etenkin laittomaan toimintaan ajautumassa oleville nuorille ja takavarikoimalla järjestäytyneestä rikollisuudesta saatu rikoshyöty ja käyttämällä se sosiaalisiin hankkeisiin sekä paikallisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan hyväksi. EU-, jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisilla on ratkaiseva vastuu tehdä yhteistyötä tällaisten aloitteiden yhteydessä.

| 38. | Alueiden komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan hyvin toteutettuun maahanmuuttopolitiikkaan sisältyy toimia laittoman maahanmuuton vähentämiseksi (5). Samanaikaisesti on välttämätöntä, että luvatonta maahanmuuttoa ja luvattomien maahanmuuttajien avustamista ei kriminalisoida ja että kiinnitetään huomiota mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin. Paikallis- ja alueviranomaistahojen täytyy tulla toimeen todellisen tilanteensa kanssa, minkä tulee tarkoittaa muun muassa palvelujen tarjoamista luvattomille maahantulijoille. |
| --- | --- |

38.

Alueiden komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan hyvin toteutettuun maahanmuuttopolitiikkaan sisältyy toimia laittoman maahanmuuton vähentämiseksi (5). Samanaikaisesti on välttämätöntä, että luvatonta maahanmuuttoa ja luvattomien maahanmuuttajien avustamista ei kriminalisoida ja että kiinnitetään huomiota mahdollisiin ihmiskaupan uhreihin. Paikallis- ja alueviranomaistahojen täytyy tulla toimeen todellisen tilanteensa kanssa, minkä tulee tarkoittaa muun muassa palvelujen tarjoamista luvattomille maahantulijoille.

| 39. | Paikallis- ja alueviranomaisten edustajille tulee antaa mahdollisuuksia kehittää rakenteita, joiden avulla ne voivat vaihtaa tietoja ja jakaa kokemuksia hyvistä käytänteistä työllisyyden koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla, jotta paikallinen ulottuvuus saadaan entistä näkyvämmäksi kotouttamispolitiikassa. Tiedonvaihtofoorumi on edellytyksenä sille, että unionissa voidaan saada aikaan dynaaminen kotouttamispolitiikka, joka takaa maahanmuuttajien oikeudet. Aikanaan tällainen foorumi vähentäisi jäsenvaltioiden välisiä eroja myös kotouttamisen alalla. |
| --- | --- |

39.

Paikallis- ja alueviranomaisten edustajille tulee antaa mahdollisuuksia kehittää rakenteita, joiden avulla ne voivat vaihtaa tietoja ja jakaa kokemuksia hyvistä käytänteistä työllisyyden koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla, jotta paikallinen ulottuvuus saadaan entistä näkyvämmäksi kotouttamispolitiikassa. Tiedonvaihtofoorumi on edellytyksenä sille, että unionissa voidaan saada aikaan dynaaminen kotouttamispolitiikka, joka takaa maahanmuuttajien oikeudet. Aikanaan tällainen foorumi vähentäisi jäsenvaltioiden välisiä eroja myös kotouttamisen alalla.

Turvallinen Eurooppa

| 40. | Asukkaiden turvallisuuteen vaikuttavien ja perusoikeuksia rikkovien ongelmien, kuten järjestäytyneen rikollisuuden ja erityisesti ihmiskaupan, huumekaupan tai alaikäisten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnassa ennaltaehkäisyllä on yhtä suuri merkitys kuin syytetutkinnalla. Alueiden komitea muistuttaa komissiolle paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevasta roolista kehitettäessä strategioita rikollisuuden ehkäisemiseksi ja vastuun kantamiseksi uhrien jatkuvasta hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

40.

Asukkaiden turvallisuuteen vaikuttavien ja perusoikeuksia rikkovien ongelmien, kuten järjestäytyneen rikollisuuden ja erityisesti ihmiskaupan, huumekaupan tai alaikäisten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnassa ennaltaehkäisyllä on yhtä suuri merkitys kuin syytetutkinnalla. Alueiden komitea muistuttaa komissiolle paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevasta roolista kehitettäessä strategioita rikollisuuden ehkäisemiseksi ja vastuun kantamiseksi uhrien jatkuvasta hyvinvoinnista.

| 41. | Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee saada tärkeämpi rooli rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Tämä johtuu siitä, että lähiympäristössä tehtävät rikokset liittyvät yhä läheisemmin järjestäytyneeseen kansainväliseen rikollisuuteen ja juuri paikallisyhteisöt ovat niiden yhteiskuntarakennetta häiritsevien rikollisten järjestöjen ensimmäisiä uhreja. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tarpeesta luoda turvallisia ja luotettavia järjestelmiä, joiden avulla yksilöt ja yritykset voivat hyödyntää täysimittaisesti internetin tarjoamia mahdollisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden yhteistyötä Europolin yhteydessä toimivan Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen (EC3) kanssa tulee laajentaa alue- ja paikallistasolle, jotta voidaan vahvistaa tietoverkkorikollisuuden torjuntaa jo kansalaisia lähimpänä olevalla hallintotasolla. |
| --- | --- |

41.

Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee saada tärkeämpi rooli rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Tämä johtuu siitä, että lähiympäristössä tehtävät rikokset liittyvät yhä läheisemmin järjestäytyneeseen kansainväliseen rikollisuuteen ja juuri paikallisyhteisöt ovat niiden yhteiskuntarakennetta häiritsevien rikollisten järjestöjen ensimmäisiä uhreja. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tarpeesta luoda turvallisia ja luotettavia järjestelmiä, joiden avulla yksilöt ja yritykset voivat hyödyntää täysimittaisesti internetin tarjoamia mahdollisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden yhteistyötä Europolin yhteydessä toimivan Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen (EC3) kanssa tulee laajentaa alue- ja paikallistasolle, jotta voidaan vahvistaa tietoverkkorikollisuuden torjuntaa jo kansalaisia lähimpänä olevalla hallintotasolla.

| 42. | Korruptio on erityisen tärkeä kysymys paikallis- ja alueyhteisöille ja niiden asukkaille. Alueiden komitea aikoo jatkaa korruption torjuntaa kaikilla tasoilla yhteistyössä muiden EU:n toimielinten, Euroopan neuvoston ja muiden organisaatioiden kanssa, ja se kannattaa EU:n taloudellisten etujen suojelua muun muassa Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisen avulla. |
| --- | --- |

42.

Korruptio on erityisen tärkeä kysymys paikallis- ja alueyhteisöille ja niiden asukkaille. Alueiden komitea aikoo jatkaa korruption torjuntaa kaikilla tasoilla yhteistyössä muiden EU:n toimielinten, Euroopan neuvoston ja muiden organisaatioiden kanssa, ja se kannattaa EU:n taloudellisten etujen suojelua muun muassa Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisen avulla.

| 43. | Alueiden komitea tukee ihmiskaupan kitkemistä koskevaa EU:n strategiaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat auttaa suuresti strategian menestyksekkäässä täytäntöönpanossa ja pystyvät paikallistoimijoina tunnistamaan ihmiskaupan uhriksi joutumisen merkkejä. Sen vuoksi komitea on puoltanut sitä, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee auttaa uhrien, erityisesti alaikäisten uhrien, tunnistamista, suojelua ja heidän jatkuvan hyvinvointinsa varmistamista koskevien suuntaviivojen kehittämisessä. |
| --- | --- |

43.

Alueiden komitea tukee ihmiskaupan kitkemistä koskevaa EU:n strategiaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat auttaa suuresti strategian menestyksekkäässä täytäntöönpanossa ja pystyvät paikallistoimijoina tunnistamaan ihmiskaupan uhriksi joutumisen merkkejä. Sen vuoksi komitea on puoltanut sitä, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee auttaa uhrien, erityisesti alaikäisten uhrien, tunnistamista, suojelua ja heidän jatkuvan hyvinvointinsa varmistamista koskevien suuntaviivojen kehittämisessä.

| 44. | Kunnat, läänit ja maakunnat ovat tärkeitä kumppaneita kehitettäessä valmiuksia lähettävissä maissa. Rajat ylittävää kansainvälistä yhteistyötä siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita vastaanottavien kuntien ja kyseisten henkilöiden lähtökuntien välillä voitaisiin parantaa ja kehittää huomattavasti. Paikallistaso on tärkeä tekijä vastaanotto- ja paluuohjelmien suunnittelussa ja tarjoamisessa. |
| --- | --- |

44.

Kunnat, läänit ja maakunnat ovat tärkeitä kumppaneita kehitettäessä valmiuksia lähettävissä maissa. Rajat ylittävää kansainvälistä yhteistyötä siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita vastaanottavien kuntien ja kyseisten henkilöiden lähtökuntien välillä voitaisiin parantaa ja kehittää huomattavasti. Paikallistaso on tärkeä tekijä vastaanotto- ja paluuohjelmien suunnittelussa ja tarjoamisessa.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi, COM(2014) 158 final, 11. maaliskuuta 2014.

1

(2)  Sisäasioita koskeva tiedonanto ”Avoin ja turvallinen Eurooppa: suunnitelma käytäntöön”, COM(2014) 154 final.

2

(3)  http://fra.europa.eu/en/joinedup/home

3

(4)  EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelma vuoteen 2020 – Luottamuksen, liikkuvuuden ja kasvun lujittaminen unionissa, COM(2014) 144 final.

4

(5)  Avoin ja turvallinen Eurooppa: suunnitelma käytäntöön, COM(2014) 154 final.

5

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/36

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Asunnottomuutta koskeva EU:n strategia”

2014/C 271/07

| Esittelijä | Gábor Bihary (HU, PES), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | |

Esittelijä

Gábor Bihary (HU, PES), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen

Viiteasiakirja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | ei pysty hyväksymään ajatusta, että yhteisöissämme elää vuonna 2014 ihmisiä kadulla, missä heidän terveytensä ja elämänsä on vaarassa. On häpeäksi Euroopan unionille, että lähes kolme miljoonaa asunnotonta elää sosiaaliturvajärjestelmien avun turvin tai useissa tapauksissa ovat jopa kyseisten järjestelmien tietymättömissä tai eivät saa niistä riittävästi apua. |
| --- | --- |

1.

ei pysty hyväksymään ajatusta, että yhteisöissämme elää vuonna 2014 ihmisiä kadulla, missä heidän terveytensä ja elämänsä on vaarassa. On häpeäksi Euroopan unionille, että lähes kolme miljoonaa asunnotonta elää sosiaaliturvajärjestelmien avun turvin tai useissa tapauksissa ovat jopa kyseisten järjestelmien tietymättömissä tai eivät saa niistä riittävästi apua.

| 2. | toteaa, että asunnottomuus on köyhyyden ja syrjäytymisen äärimmäisin muoto (1) ja että se loukkaa ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia, sillä asunto on ihmisen perustarpeita. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että asunnottomuus on köyhyyden ja syrjäytymisen äärimmäisin muoto (1) ja että se loukkaa ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia, sillä asunto on ihmisen perustarpeita.

| 3. | toistaa (2) tässä yhteydessä kehotuksensa laatia sosiaalista asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, jotta voidaan






  — | varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen ja asumiseen vaikuttavien EU:n poliittisten linjausten johdonmukaisuus |
| --- | --- | --- |

3.

toistaa (2) tässä yhteydessä kehotuksensa laatia sosiaalista asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, jotta voidaan

—

varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen ja asumiseen vaikuttavien EU:n poliittisten linjausten johdonmukaisuus

| — | taata EU:n perussopimusten mukaisesti viranomaisten vapaus määritellä, miten sosiaalinen asuntotarjonta järjestetään ja mitkä kotitalouksien ryhmät ovat siihen oikeutettuja |
| --- | --- |

—

taata EU:n perussopimusten mukaisesti viranomaisten vapaus määritellä, miten sosiaalinen asuntotarjonta järjestetään ja mitkä kotitalouksien ryhmät ovat siihen oikeutettuja

| — | edistää sosiaaliluokkien sekoittumista |
| --- | --- |

—

edistää sosiaaliluokkien sekoittumista

| — | tukea sosiaalisen asuntotarjonnan suhdanteita tasaavaa roolia erityisesti vähentämällä energiariippuvuutta ja tukemalla paikallista työllisyyttä. |
| --- | --- |

—

tukea sosiaalisen asuntotarjonnan suhdanteita tasaavaa roolia erityisesti vähentämällä energiariippuvuutta ja tukemalla paikallista työllisyyttä.

| 4. | huomauttaa, että vaikka EU:n jäsenvaltioissa on maailman kehittyneimmät sosiaalisen suojelun järjestelmät, asunnottomuus on lisääntynyt käytännössä kaikissa EU-maissa useista syistä, kuten talouskriisin, yhteiskunnallisten muutosten, vähemmistöjen syrjinnän tai huonosti hallinnoitujen maahanmuuttokysymysten vaikutuksesta. Eräissä maissa ei myöskään ole riittävästi sosiaalista asuntotarjontaa tai muita kohtuuhintaisia asuntoja. |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että vaikka EU:n jäsenvaltioissa on maailman kehittyneimmät sosiaalisen suojelun järjestelmät, asunnottomuus on lisääntynyt käytännössä kaikissa EU-maissa useista syistä, kuten talouskriisin, yhteiskunnallisten muutosten, vähemmistöjen syrjinnän tai huonosti hallinnoitujen maahanmuuttokysymysten vaikutuksesta. Eräissä maissa ei myöskään ole riittävästi sosiaalista asuntotarjontaa tai muita kohtuuhintaisia asuntoja.

| 5. | korostaa, että asunnottomuuden torjumiseen tarkoitettujen investointien tuottoaste on korkea. Ne auttavat alentamaan pitkällä aikavälillä ja kestävällä tavalla tavanomaisia sosiaalikuluja, jotka syntyvät akuuteista tilanteista. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että asunnottomuuden torjumiseen tarkoitettujen investointien tuottoaste on korkea. Ne auttavat alentamaan pitkällä aikavälillä ja kestävällä tavalla tavanomaisia sosiaalikuluja, jotka syntyvät akuuteista tilanteista.

| 6. | korostaa, että köyhien ja haavoittuvassa asemassa olevien EU:n kansalaisten muutto unionin sisällä jäsenvaltiosta toiseen on haaste, joka edellyttää toimenpiteitä myös EU:n tasolla. Sosiaalinen liikkuvuus on osaltaan johtanut rajatylittävään asunnottomuusongelmaan, jota ei voida ratkaista valtiollisella, alueellisella eikä paikallisella tasolla eikä EU:n kansalaisten liikkuvuutta rajoittamalla. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että köyhien ja haavoittuvassa asemassa olevien EU:n kansalaisten muutto unionin sisällä jäsenvaltiosta toiseen on haaste, joka edellyttää toimenpiteitä myös EU:n tasolla. Sosiaalinen liikkuvuus on osaltaan johtanut rajatylittävään asunnottomuusongelmaan, jota ei voida ratkaista valtiollisella, alueellisella eikä paikallisella tasolla eikä EU:n kansalaisten liikkuvuutta rajoittamalla.

| 7. | kiinnittää huomion siihen, että vaikka välitön vastuu asunnottomuuden torjumisessa onkin jäsenvaltioilla ja vielä erityisemmin paikallis- ja alueyhteisöillä, Euroopan komission roolia politiikkojen laatimisessa, yhteistyön käynnistämisessä unionin tasolla ja hyvien käytänteiden levittämisessä on syytä lujittaa toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Euroopan unionin olisi lisättävä ponnistuksiaan ja saatettava loppuun jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen alulle panemat aloitteet ja tuettava niitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin hengessä (3). |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomion siihen, että vaikka välitön vastuu asunnottomuuden torjumisessa onkin jäsenvaltioilla ja vielä erityisemmin paikallis- ja alueyhteisöillä, Euroopan komission roolia politiikkojen laatimisessa, yhteistyön käynnistämisessä unionin tasolla ja hyvien käytänteiden levittämisessä on syytä lujittaa toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Euroopan unionin olisi lisättävä ponnistuksiaan ja saatettava loppuun jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen alulle panemat aloitteet ja tuettava niitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin hengessä (3).

| 8. | huomauttaa, että jokaisella jäsenvaltiolla pitäisi olla asunnottomuuden torjumiseksi kansallinen strategiansa, ja sen täydennykseksi mahdollisesti alueelliset strategiat, joissa jaetaan selvästi vastuut kyseistä ilmiötä koskevien tietojen keräämisestä, strategian seurannasta ja toimeenpanosta. Näin ollen alueiden komitea kehottaa EU-maita kehittämään asunnottomuuden torjumiseksi kokonaisvaltaisia strategioita, joissa nimetään torjunnasta vastaavat kansalliset tahot sekä määritellään selkeitä ja avoimia tavoitteita, joilla sitoudutaan EU:n toimintalinjoihin, ja esitellään arviointimalleja, joiden avulla voidaan avoimesti arvioida kunkin EU:n jäsenvaltion strategian tuloksia. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että jokaisella jäsenvaltiolla pitäisi olla asunnottomuuden torjumiseksi kansallinen strategiansa, ja sen täydennykseksi mahdollisesti alueelliset strategiat, joissa jaetaan selvästi vastuut kyseistä ilmiötä koskevien tietojen keräämisestä, strategian seurannasta ja toimeenpanosta. Näin ollen alueiden komitea kehottaa EU-maita kehittämään asunnottomuuden torjumiseksi kokonaisvaltaisia strategioita, joissa nimetään torjunnasta vastaavat kansalliset tahot sekä määritellään selkeitä ja avoimia tavoitteita, joilla sitoudutaan EU:n toimintalinjoihin, ja esitellään arviointimalleja, joiden avulla voidaan avoimesti arvioida kunkin EU:n jäsenvaltion strategian tuloksia.

| 9. | pitää välttämättömänä, että näissä kokonaisvaltaisissa asunnottomuuden torjuntastrategioissa määritetään myös paikallis- ja alueyhteisöjen sekä kansalaisyhteiskunnan rooli ja selvennetään hyvän hallintotavan nimissä tehtävien ja resurssien jako eritasoisten päättävien tahojen kesken. |
| --- | --- |

9.

pitää välttämättömänä, että näissä kokonaisvaltaisissa asunnottomuuden torjuntastrategioissa määritetään myös paikallis- ja alueyhteisöjen sekä kansalaisyhteiskunnan rooli ja selvennetään hyvän hallintotavan nimissä tehtävien ja resurssien jako eritasoisten päättävien tahojen kesken.

| 10. | huomauttaa, että eräillä EU:n jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia panna täytäntöön asunnottomuutta koskevia strategioitaan, koska niillä ei ole käytännössä toimivaa monitasoista hallintoa. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että eräillä EU:n jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia panna täytäntöön asunnottomuutta koskevia strategioitaan, koska niillä ei ole käytännössä toimivaa monitasoista hallintoa.

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin jo aiemmin ja vastikään hyväksymiin kannanottoihin asunnottomuuden torjuntaa koskevasta EU:n strategiasta (4), ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään välittömästi toimiin, jotta tavoite asunnottomuuden poistamisesta vuoteen 2015 mennessä saavutetaan. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin jo aiemmin ja vastikään hyväksymiin kannanottoihin asunnottomuuden torjuntaa koskevasta EU:n strategiasta (4), ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään välittömästi toimiin, jotta tavoite asunnottomuuden poistamisesta vuoteen 2015 mennessä saavutetaan.

| 12. | toteaa, että asunnottomuuden määrä ja sen syyt vaihtelevat EU:n jäsenvaltioissa ja jopa eri alueilla. Paikallis- ja alueviranomaiset onkin otettava mukaan asunnottomuuden torjumiseen tarkoitettujen strategioiden laadintaan. Soveltuvat välineet tulee valita ilmiön syiden perusteella. Paikallisviranomaiset, jotka ovat tämän ilmiön kanssa suoraan tekemisissä, voivat tarjota alan asiantuntemusta. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että asunnottomuuden määrä ja sen syyt vaihtelevat EU:n jäsenvaltioissa ja jopa eri alueilla. Paikallis- ja alueviranomaiset onkin otettava mukaan asunnottomuuden torjumiseen tarkoitettujen strategioiden laadintaan. Soveltuvat välineet tulee valita ilmiön syiden perusteella. Paikallisviranomaiset, jotka ovat tämän ilmiön kanssa suoraan tekemisissä, voivat tarjota alan asiantuntemusta.

| 13. | suhtautuu myönteisesti Habitact-verkoston (www.habitact.eu) työskentelyyn asunnottomuuden alla. Kyseessä on paikallis- ja alueviranomaisten verkosto, joka edistää sosiaalista innovointia asunnottomuuteen liittyvissä kysymyksissä asunnottomuutta ennaltaehkäisevien strategioiden avulla. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti Habitact-verkoston (www.habitact.eu) työskentelyyn asunnottomuuden alla. Kyseessä on paikallis- ja alueviranomaisten verkosto, joka edistää sosiaalista innovointia asunnottomuuteen liittyvissä kysymyksissä asunnottomuutta ennaltaehkäisevien strategioiden avulla.

| 14. | kannattaa Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa pyyntöä, että perustetaan korkean tason asiantuntijaryhmä tukemaan asunnottomuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian valmistelua ja kehittämistä. Alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä, että tähän asiantuntijaryhmään otetaan mukaan myös paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia. |
| --- | --- |

14.

kannattaa Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa pyyntöä, että perustetaan korkean tason asiantuntijaryhmä tukemaan asunnottomuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian valmistelua ja kehittämistä. Alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä, että tähän asiantuntijaryhmään otetaan mukaan myös paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia.

| 15. | toteaa, että komissio on jo julkaissut yksiköidensä laatiman työasiakirjan (5), jossa on asunnottomuusongelman torjumista koskevia suunnitelmia. Komitea kuitenkin pitää valitettavana EU-tason tavoitteiden vaatimattomuutta kyseisessä tekstissä. Sen lisäksi on selvästikin välttämätöntä laatia EU:n strategia, joka sisältää välineitä, joita paikallis- ja alueyhteisöt sekä kansalaisjärjestöt vapaaehtoistoimijoineen voisivat hyödyntää tehokkaasti käytännössä, ja joka mahdollistaisi hyvien käytänteiden vaihdon ja levittämisen sekä oikeudelliset toimet asunnottomuuden kriminalisoinnin estämiseksi ja torjumaan tinkimättömästi asunnottomiin kohdistuvia tuomittavia vihamielisiä tekoja, väkivaltaa tai vainoa. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että komissio on jo julkaissut yksiköidensä laatiman työasiakirjan (5), jossa on asunnottomuusongelman torjumista koskevia suunnitelmia. Komitea kuitenkin pitää valitettavana EU-tason tavoitteiden vaatimattomuutta kyseisessä tekstissä. Sen lisäksi on selvästikin välttämätöntä laatia EU:n strategia, joka sisältää välineitä, joita paikallis- ja alueyhteisöt sekä kansalaisjärjestöt vapaaehtoistoimijoineen voisivat hyödyntää tehokkaasti käytännössä, ja joka mahdollistaisi hyvien käytänteiden vaihdon ja levittämisen sekä oikeudelliset toimet asunnottomuuden kriminalisoinnin estämiseksi ja torjumaan tinkimättömästi asunnottomiin kohdistuvia tuomittavia vihamielisiä tekoja, väkivaltaa tai vainoa.

| 16. | korostaa, että köyhyys ja asunnottomuus eivät ole rikoksia, ja että näin ollen muutamassa jäsenvaltioissa ilmennyt asunnottomien kriminalisoiminen sekä yhteiskunnan ja ihmisoikeuksien vastaisten paikallisten sääntöjen hyväksyminen ja soveltaminen ovat vastoin yhdenvertaisen kohtelun ja ihmisarvon periaatteita. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että köyhyys ja asunnottomuus eivät ole rikoksia, ja että näin ollen muutamassa jäsenvaltioissa ilmennyt asunnottomien kriminalisoiminen sekä yhteiskunnan ja ihmisoikeuksien vastaisten paikallisten sääntöjen hyväksyminen ja soveltaminen ovat vastoin yhdenvertaisen kohtelun ja ihmisarvon periaatteita.

| 17. | vaatii, että kansalaisvapauksia ja -oikeuksia puolustavien järjestöjen ponnistukset tunnustetaan aiempaa näkyvämmin ja että niitä tuetaan lisää sekä paikallisella, alueellisella ja kansallisella että eurooppalaisella tasolla, koska asunnottomat ovat heikossa asemassa ja pystyvät huonosti puolustamaan oikeuksiaan. |
| --- | --- |

17.

vaatii, että kansalaisvapauksia ja -oikeuksia puolustavien järjestöjen ponnistukset tunnustetaan aiempaa näkyvämmin ja että niitä tuetaan lisää sekä paikallisella, alueellisella ja kansallisella että eurooppalaisella tasolla, koska asunnottomat ovat heikossa asemassa ja pystyvät huonosti puolustamaan oikeuksiaan.

| 18. | toivoo, että yhdessäkään jäsenvaltioissa poliisi ei uhkaile – laittomasti tai siihen johtavien lakimuutosten myötä – ihmisiä ainoastaan siksi, että he ovat asunnottomia. |
| --- | --- |

18.

toivoo, että yhdessäkään jäsenvaltioissa poliisi ei uhkaile – laittomasti tai siihen johtavien lakimuutosten myötä – ihmisiä ainoastaan siksi, että he ovat asunnottomia.

| 19. | tukee toimia, joita EU:n jäsenvaltioissa toimivat kansalaisjärjestöt, niihin kuuluvat yhdistykset ja unionin tason kattojärjestöt ovat toteuttaneet asunnottomien puolesta. Komitea tukee myös niitä toimia, joilla pyritään lisäämään asunnottomien tietoisuutta oikeuksistaan, ja pyrkimyksiä saada aikaan sosiaalinen omatunto ja avoin yhteiskunta, jossa enemmistö kansalaisista suhtautuisi asunnottomuusasiaan empaattisesti ja ilmiön poistamistoimiin suopeasti. Tämä koskee etenkin viimeksi mainittujen edellyttämiä julkistalouden menoeriä. |
| --- | --- |

19.

tukee toimia, joita EU:n jäsenvaltioissa toimivat kansalaisjärjestöt, niihin kuuluvat yhdistykset ja unionin tason kattojärjestöt ovat toteuttaneet asunnottomien puolesta. Komitea tukee myös niitä toimia, joilla pyritään lisäämään asunnottomien tietoisuutta oikeuksistaan, ja pyrkimyksiä saada aikaan sosiaalinen omatunto ja avoin yhteiskunta, jossa enemmistö kansalaisista suhtautuisi asunnottomuusasiaan empaattisesti ja ilmiön poistamistoimiin suopeasti. Tämä koskee etenkin viimeksi mainittujen edellyttämiä julkistalouden menoeriä.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltiota huolehtimaan siitä, että toimivaltaiset ministerit ottavat asunnottomuuskysymyksen säännöllisesti esiin pyöreän pöydän keskusteluissaan. Alueiden komitea tähdentää myös, että paikallis- ja alueyhteisöjen edustajat olisi otettava mukaan näihin tapaamisiin, ja pyytää Euroopan komissiota tukemaan niitä logistisin ja taloudellisin keinoin. |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltiota huolehtimaan siitä, että toimivaltaiset ministerit ottavat asunnottomuuskysymyksen säännöllisesti esiin pyöreän pöydän keskusteluissaan. Alueiden komitea tähdentää myös, että paikallis- ja alueyhteisöjen edustajat olisi otettava mukaan näihin tapaamisiin, ja pyytää Euroopan komissiota tukemaan niitä logistisin ja taloudellisin keinoin.

| 21. | korostaa, että asunnottomuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian valmistelussa on pidettävä ensisijaisena lähestymistapaa, jossa asunnot ovat toiminnan ytimessä (housing-led, asunnon saaminen) tai jossa asunnon järjestäminen on ensimmäinen vaihe (housing first, asunto ensimmäiseksi), ja että erityishuomiota on kiinnitettävä rajatylittävään asunnottomuuteen sekä etenkin naisten ja alaikäisten asunnottomuuden käsittelemiseen. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että asunnottomuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian valmistelussa on pidettävä ensisijaisena lähestymistapaa, jossa asunnot ovat toiminnan ytimessä (housing-led, asunnon saaminen) tai jossa asunnon järjestäminen on ensimmäinen vaihe (housing first, asunto ensimmäiseksi), ja että erityishuomiota on kiinnitettävä rajatylittävään asunnottomuuteen sekä etenkin naisten ja alaikäisten asunnottomuuden käsittelemiseen.

| 22. | korostaa, että asunnottomuusongelman käsittely korreloituu aluepolitiikkaan ja EU:n rahoitusvälineisiin (etenkin ESR ja EAKR) (6), sekä yhteiskuntaan integroitumiseen ja ihmisoikeuksiin, ja että se on myös läheisesti sidoksissa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteeseen nostaa 20 miljoonaa ihmistä köyhyydestä (7). |
| --- | --- |

22.

korostaa, että asunnottomuusongelman käsittely korreloituu aluepolitiikkaan ja EU:n rahoitusvälineisiin (etenkin ESR ja EAKR) (6), sekä yhteiskuntaan integroitumiseen ja ihmisoikeuksiin, ja että se on myös läheisesti sidoksissa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteeseen nostaa 20 miljoonaa ihmistä köyhyydestä (7).

| 23. | kiinnittää asunnottomuusilmiöstä nimenomaisesti kärsivien jäsenvaltioiden alueiden huomion siihen, että toimintaohjelmiensa valmistelun yhteydessä niiden on asunnottomien tilanteen parantamiseksi mahdollista käyttää rahoitusta vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta tai muista rahastoista, kuten Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), ja kehottaa kyseisiä alueita suosimaan asunnottomien integroitumista yhteiskuntaan ja sijoittumista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

23.

kiinnittää asunnottomuusilmiöstä nimenomaisesti kärsivien jäsenvaltioiden alueiden huomion siihen, että toimintaohjelmiensa valmistelun yhteydessä niiden on asunnottomien tilanteen parantamiseksi mahdollista käyttää rahoitusta vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta tai muista rahastoista, kuten Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), ja kehottaa kyseisiä alueita suosimaan asunnottomien integroitumista yhteiskuntaan ja sijoittumista työmarkkinoille.

| 24. | korostaa, että ongelman ehkäiseminen paikallis- ja aluetasolla on tärkeää. Kun vaara joutua asunnottomaksi havaitaan ajoissa, voidaan uhan alaisille ihmisille taata räätälöityä tukea, jotta vältetään, että he joutuvat pois asunnostaan, ja asunnotta jo jääneille voidaan tarjota välitöntä apua. Tätä varten tarvitaan koordinoituja rakennetoimia hyvinvoinnin alalla, esimerkiksi asumisen, työllisyyden, koulutuksen ja perhepolitiikan ja muiden asiaan liittyvien toimintalinjojen alalla. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että ongelman ehkäiseminen paikallis- ja aluetasolla on tärkeää. Kun vaara joutua asunnottomaksi havaitaan ajoissa, voidaan uhan alaisille ihmisille taata räätälöityä tukea, jotta vältetään, että he joutuvat pois asunnostaan, ja asunnotta jo jääneille voidaan tarjota välitöntä apua. Tätä varten tarvitaan koordinoituja rakennetoimia hyvinvoinnin alalla, esimerkiksi asumisen, työllisyyden, koulutuksen ja perhepolitiikan ja muiden asiaan liittyvien toimintalinjojen alalla.

| 25. | huomauttaa, että jotta vastikään asunnottomaksi joutuneiden ihmisten elämänlaatu ja sen myötä heidän terveydentilansa eivät romahtaisi, sosiaali- ja terveyspalveluiden on välttämätöntä tehdä kokonaisvaltaista ja tiiviimpää yhteistyötä, etenkin mikäli kyseeseen tulevat henkilöt ovat jo aiemmin turvautuneet kyseisiin palveluihin. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että jotta vastikään asunnottomaksi joutuneiden ihmisten elämänlaatu ja sen myötä heidän terveydentilansa eivät romahtaisi, sosiaali- ja terveyspalveluiden on välttämätöntä tehdä kokonaisvaltaista ja tiiviimpää yhteistyötä, etenkin mikäli kyseeseen tulevat henkilöt ovat jo aiemmin turvautuneet kyseisiin palveluihin.

| 26. | huomauttaa, että asunnottomista huolehtimisen tulee alkaa jo kadulla, sillä heidän mahdollisten mielenterveysongelmiensa tai aineiden väärinkäyttönsä havaitsemisessa ja hoitamisessa ei voida odottaa heidän asunto-ongelmansa ratkaisemista. |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että asunnottomista huolehtimisen tulee alkaa jo kadulla, sillä heidän mahdollisten mielenterveysongelmiensa tai aineiden väärinkäyttönsä havaitsemisessa ja hoitamisessa ei voida odottaa heidän asunto-ongelmansa ratkaisemista.

| 27. | korostaa, että on tärkeää varata riittävästi tukea, esimerkiksi asumismahdollisuuksia, sillä se voi auttaa ehkäisemään asunnottomuutta. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on tärkeää varata riittävästi tukea, esimerkiksi asumismahdollisuuksia, sillä se voi auttaa ehkäisemään asunnottomuutta.

| 28. | painottaa, asunnottomuuden torjuntaan osallistuvien tahojen on saatava toimintansa vaikuttavuuden turvaamiseksi riittävästi rahoitusta ja tukea sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionin tasolla, jotta ne pystyvät tehokkaisiin toimiin työllisyyspalvelujen mobilisoimiseksi, asunnottomille tarkoitettujen koulutusten järjestämiseksi, asunnottomien kannustamiseksi työnhakuun ja heidän auttamisekseen työpaikan säilyttämisessä. |
| --- | --- |

28.

painottaa, asunnottomuuden torjuntaan osallistuvien tahojen on saatava toimintansa vaikuttavuuden turvaamiseksi riittävästi rahoitusta ja tukea sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionin tasolla, jotta ne pystyvät tehokkaisiin toimiin työllisyyspalvelujen mobilisoimiseksi, asunnottomille tarkoitettujen koulutusten järjestämiseksi, asunnottomien kannustamiseksi työnhakuun ja heidän auttamisekseen työpaikan säilyttämisessä.

| 29. | pitää ammattikoulutusta, täydennyskoulutusta ja aikuiskoulutusta – toisin sanoen elinikäistä oppimista – erityisen tehokkaana, vaikkakin välillisenä keinona saada ihmiset irti asunnottomuuden kierteestä. Hyvä investointi on sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta asianmukaisesti suunniteltu koulutus, joka voi johtaa tosiasialliseen työpaikkaan, voi auttaa asunnottomat pysyvästi eroon vaikeasta elämäntilanteestaan. Koulutus on usein välttämätön perusedellytys, mutta ratkaisevaa on asianosaisten oma motivoituminen pitkäjänteisiin ja määrätietoisiin toimiin, joilla henkilö kykenee nostamaan itsensä aktiiviseksi toimijaksi yhteiskunnassa. Asianomaisten on osoitettava yhteistyökykyä ja kohennettava asemaansa aktiivisesti. |
| --- | --- |

29.

pitää ammattikoulutusta, täydennyskoulutusta ja aikuiskoulutusta – toisin sanoen elinikäistä oppimista – erityisen tehokkaana, vaikkakin välillisenä keinona saada ihmiset irti asunnottomuuden kierteestä. Hyvä investointi on sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta asianmukaisesti suunniteltu koulutus, joka voi johtaa tosiasialliseen työpaikkaan, voi auttaa asunnottomat pysyvästi eroon vaikeasta elämäntilanteestaan. Koulutus on usein välttämätön perusedellytys, mutta ratkaisevaa on asianosaisten oma motivoituminen pitkäjänteisiin ja määrätietoisiin toimiin, joilla henkilö kykenee nostamaan itsensä aktiiviseksi toimijaksi yhteiskunnassa. Asianomaisten on osoitettava yhteistyökykyä ja kohennettava asemaansa aktiivisesti.

| 30. | korostaa, että on tärkeää valvoa, että paikallisyhteisöjen, hyväntekeväisyysjärjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja uskonnollisten organisaatioiden ylläpitämät hätämajoitukset tai tilapäisasunnot ovat hyvälaatuisia, että niihin on paikallinen tai ainakin alueellinen kulkuyhteys ja että ne vastaavat asianomaisten tarpeita. Ensisijaisesti olisi kuitenkin pyrittävä löytämään asunnon saamista tukevia ratkaisuja, kuten housing first (asunto ensimmäiseksi). |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on tärkeää valvoa, että paikallisyhteisöjen, hyväntekeväisyysjärjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja uskonnollisten organisaatioiden ylläpitämät hätämajoitukset tai tilapäisasunnot ovat hyvälaatuisia, että niihin on paikallinen tai ainakin alueellinen kulkuyhteys ja että ne vastaavat asianomaisten tarpeita. Ensisijaisesti olisi kuitenkin pyrittävä löytämään asunnon saamista tukevia ratkaisuja, kuten housing first (asunto ensimmäiseksi).

| 31. | kiinnittää huomion siihen, että asunnottomien ja vähätuloisten henkilöiden on olennaista saada pysyvä ja kohtuuhintainen asunto. Se mahdollistuu vain, mikäli kaikki asiaankuuluvat tahot toimivat tarkoituksenmukaisesti kumppaneina ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää huomion siihen, että asunnottomien ja vähätuloisten henkilöiden on olennaista saada pysyvä ja kohtuuhintainen asunto. Se mahdollistuu vain, mikäli kaikki asiaankuuluvat tahot toimivat tarkoituksenmukaisesti kumppaneina ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.

| 32. | osoittaa tukensa asunnottomuuden torjuntapyrkimyksille, jotka on toteutettu EU:n tasolla, kyseeseen tulevissa alakohtaisissa unionin politiikoissa, etenkin talouden, rahoituksen, sosiaaliturvan, aluekehityksen, terveyden, ihmisoikeuksien, nuorison, sukupuolten välisen tasa-arvon, maahanmuuton ja integroitumisen aloilla. |
| --- | --- |

32.

osoittaa tukensa asunnottomuuden torjuntapyrkimyksille, jotka on toteutettu EU:n tasolla, kyseeseen tulevissa alakohtaisissa unionin politiikoissa, etenkin talouden, rahoituksen, sosiaaliturvan, aluekehityksen, terveyden, ihmisoikeuksien, nuorison, sukupuolten välisen tasa-arvon, maahanmuuton ja integroitumisen aloilla.

| 33. | kannattaa asunnottomuuskysymyksen integroimista Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoon. Se voidaan toteuttaa maakohtaisina suosituksina, joilla täydennetään jäsenvaltioiden panostusta, etenkin maissa, joissa asian edistämisellä on kiire. |
| --- | --- |

33.

kannattaa asunnottomuuskysymyksen integroimista Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoon. Se voidaan toteuttaa maakohtaisina suosituksina, joilla täydennetään jäsenvaltioiden panostusta, etenkin maissa, joissa asian edistämisellä on kiire.

| 34. | pyytää Euroopan komissiota etenemään maakohtaisia suosituksia pidemmälle ja kehottamaan myös jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan ja sisällyttämään asunnottomuusongelman niiden kansallisiin uudistusohjelmiin. |
| --- | --- |

34.

pyytää Euroopan komissiota etenemään maakohtaisia suosituksia pidemmälle ja kehottamaan myös jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan ja sisällyttämään asunnottomuusongelman niiden kansallisiin uudistusohjelmiin.

| 35. | korostaa, että on välttämätöntä kerätä laajoja ja vertailukelpoisia tietoja asunnottomuudesta, asunnottomia leimaamatta. Tiedot olisi eriteltävä asunnottomuuden syiden ja ilmiön voimakkuuden mukaan sekä alueittain ainakin NUTS 2 -tasolla. Tällaisen tietokannan avulla kehittämispolitiikkojen vaikutusta voidaan tehostaa ja asunnottomuusongelma saadaan lopulta kokonaan poistettua. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että on välttämätöntä kerätä laajoja ja vertailukelpoisia tietoja asunnottomuudesta, asunnottomia leimaamatta. Tiedot olisi eriteltävä asunnottomuuden syiden ja ilmiön voimakkuuden mukaan sekä alueittain ainakin NUTS 2 -tasolla. Tällaisen tietokannan avulla kehittämispolitiikkojen vaikutusta voidaan tehostaa ja asunnottomuusongelma saadaan lopulta kokonaan poistettua.

| 36. | toteaa, että koska asunnottomuuden vähentämisessä ratkaiseva rooli on toiminnalla paikallis- ja aluetasolla, niin EU:n tulisi arvioida kokonaistehokkuutta, eli missä tapauksissa ESR:n ja EAKR:n ohella muista rahoitusvälineistä (kuten Progress-ohjelma, sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva PSCI-ohjelma, Jessica-ohjelma, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Leader ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto) kannattaisi hyödyntää asunnottomuuden torjumisessa. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että koska asunnottomuuden vähentämisessä ratkaiseva rooli on toiminnalla paikallis- ja aluetasolla, niin EU:n tulisi arvioida kokonaistehokkuutta, eli missä tapauksissa ESR:n ja EAKR:n ohella muista rahoitusvälineistä (kuten Progress-ohjelma, sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva PSCI-ohjelma, Jessica-ohjelma, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Leader ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto) kannattaisi hyödyntää asunnottomuuden torjumisessa.

| 37. | kannustaa jäsenvaltioita käyttämään asunnottomien tilanteen kohentamiseksi soveltuvia unionin rahastoja ja yhdistämään sosiaalinen osallistaminen ja työelämään integroituminen toisiinsa. |
| --- | --- |

37.

kannustaa jäsenvaltioita käyttämään asunnottomien tilanteen kohentamiseksi soveltuvia unionin rahastoja ja yhdistämään sosiaalinen osallistaminen ja työelämään integroituminen toisiinsa.

| 38. | katsoo, että on tärkeää edistää vapaaehtoistoimintaa palvelujen tarjoamiseksi asunnottomille ja saada heidät osallistumaan yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen lisäämällä yleistä tietoutta kyseisen väestönosan ongelmista sekä saada lopulta asunnottomat mukaan sosiaalista osallisuutta edistäviin prosesseihin. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että on tärkeää edistää vapaaehtoistoimintaa palvelujen tarjoamiseksi asunnottomille ja saada heidät osallistumaan yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen lisäämällä yleistä tietoutta kyseisen väestönosan ongelmista sekä saada lopulta asunnottomat mukaan sosiaalista osallisuutta edistäviin prosesseihin.

| 39. | katsoo, että on syytä lujittaa asunnottomille erityisesti tarkoitettuja osallistumismekanismeja mahdollistamalla heidän tosiasiallinen osallistumisensa, edistämällä kaikkien osapuolten yhteistä päätöksentekoa ja lopulta parantamalla heille tarjottavien palvelujen laatua niin, että he voivat olla pääosassa sosiaalisen osallistamisen prosessissaan. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että on syytä lujittaa asunnottomille erityisesti tarkoitettuja osallistumismekanismeja mahdollistamalla heidän tosiasiallinen osallistumisensa, edistämällä kaikkien osapuolten yhteistä päätöksentekoa ja lopulta parantamalla heille tarjottavien palvelujen laatua niin, että he voivat olla pääosassa sosiaalisen osallistamisen prosessissaan.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 18/2010 final.

1

(2)  CdR 71/2011 final.

2

(3)  CdR 402/2010 final.

3

(4)  P7_TA(2011)0383 ja P7_TA(2014)0043.

4

(5)  SWD(2013) 42 final.

5

(6)  CdR 1999/2013 final.

6

(7)  CdR 26/2013 final.

7

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/40

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)”

2014/C 271/08

| Esittelijä | Gian Mario Spacca (IT, ALDE), Marchen aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | COM(2014) 357 final
  SWD(2014) 190 final
  SWD(2014) 191 final |

Esittelijä

Gian Mario Spacca (IT, ALDE), Marchen aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

COM(2014) 357 final

SWD(2014) 190 final

SWD(2014) 191 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2012 antamissa päätelmissä komissiota kehotettiin esittämään Adrian ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR) vuoden 2014 loppuun mennessä. Alueiden komitea oli suositellut tätä päätöstä oma-aloitteisessa lausunnossaan ”Alueellinen yhteistyö Välimerellä – Adrian- ja Joonianmeren makroalue”, joka hyväksyttiin 11. lokakuuta 2011 (1). |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2012 antamissa päätelmissä komissiota kehotettiin esittämään Adrian ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR) vuoden 2014 loppuun mennessä. Alueiden komitea oli suositellut tätä päätöstä oma-aloitteisessa lausunnossaan ”Alueellinen yhteistyö Välimerellä – Adrian- ja Joonianmeren makroalue”, joka hyväksyttiin 11. lokakuuta 2011 (1).

| 2. | kannattaa makroaluestrategian määrittelyä Eurooppa-neuvoston hyväksymäksi integroiduksi kehykseksi samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevia jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita varten, jotta voidaan tarttua yhteisiin haasteisiin ja löytää niihin ratkaisuja vahvistamalla yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämiseksi. (2) |
| --- | --- |

2.

kannattaa makroaluestrategian määrittelyä Eurooppa-neuvoston hyväksymäksi integroiduksi kehykseksi samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevia jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita varten, jotta voidaan tarttua yhteisiin haasteisiin ja löytää niihin ratkaisuja vahvistamalla yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämiseksi. (2)

EU:n yhdentyminen ja ulkoinen ulottuvuus

| 3. | suhtautuu myönteisesti EUSAIRia käsittelevään ehdotukseen, joka käsittää neljä EU-maata (Kroatia, Kreikka, Italia ja Slovenia) sekä neljä unionin ulkopuolista maata (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Serbia), ja siihen, että ehdotus edistää huomattavasti yhdentymistä EU:hun alueen ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa. EU:n yhdentymiseen liittyvä osatekijä luo merkittävää lisäarvoa tässä makroaluestrategiassa. (3) |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti EUSAIRia käsittelevään ehdotukseen, joka käsittää neljä EU-maata (Kroatia, Kreikka, Italia ja Slovenia) sekä neljä unionin ulkopuolista maata (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Serbia), ja siihen, että ehdotus edistää huomattavasti yhdentymistä EU:hun alueen ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa. EU:n yhdentymiseen liittyvä osatekijä luo merkittävää lisäarvoa tässä makroaluestrategiassa. (3)

| 4. | korostaa sovinnon, turvallisuuden ja vakauden näkökohtia Adrian- ja Joonianmeren alueella niiden unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotka voisivat kuulua kyseiseen makroalueeseen tulevaisuudessa. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia ensisijaisina toimijoina edistettäessä demokratiaa, hallinnon hajauttamista, laajempaa paikallista ja alueellista itsehallintoa sekä valmiuksien parantamista. |
| --- | --- |

4.

korostaa sovinnon, turvallisuuden ja vakauden näkökohtia Adrian- ja Joonianmeren alueella niiden unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotka voisivat kuulua kyseiseen makroalueeseen tulevaisuudessa. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia ensisijaisina toimijoina edistettäessä demokratiaa, hallinnon hajauttamista, laajempaa paikallista ja alueellista itsehallintoa sekä valmiuksien parantamista.

| 5. | panee merkille, että Adrian- ja Joonianmeren strategia voisi olla lähtölaukaus integroidummalle lähestymistavalle ja strategialle koko Välimeren alueella, kuten Euroopan parlamentti on korostanut. (4) |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että Adrian- ja Joonianmeren strategia voisi olla lähtölaukaus integroidummalle lähestymistavalle ja strategialle koko Välimeren alueella, kuten Euroopan parlamentti on korostanut. (4)

| 6. | toteaa, että ARLEM (Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous) on myös kehottanut soveltamaan makroalueellista lähestymistapaa koko Välimeren alueella kolmen integroidun makroalueen – läntinen Välimeri, Adrian- ja Joonianmeri ja itäinen Välimeri – pohjalta. (5) |
| --- | --- |

6.

toteaa, että ARLEM (Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous) on myös kehottanut soveltamaan makroalueellista lähestymistapaa koko Välimeren alueella kolmen integroidun makroalueen – läntinen Välimeri, Adrian- ja Joonianmeri ja itäinen Välimeri – pohjalta. (5)

Monitasoinen hallinto

| 7. | kannattaa yleisten asiain neuvoston lokakuussa 2013 tekemiä päätelmiä, joiden mukaan makroalueiden hallinnointijärjestelmiä on tarkistettava. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 20. toukokuuta 2014 julkaisemaan raporttiin sekä Euroopan komission 17. kesäkuuta 2014 julkaisemaan tiedonantoon Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta. Komitea on myös neuvoston kanssa samaa mieltä vastuun ja sitoutumisen merkityksestä asianomaisissa maissa. Tässä yhteydessä on vahvistettava asianomaisia alueellisia ja paikallisia toimijoita sekä sidosryhmien selkeää ja pitkäjänteistä sitoutumista. (6) Komitea kehottaa myös ottamaan alueet ja alueiden komitean entistä enemmän mukaan täytäntöönpanovaiheen lisäksi myös koordinointivaiheeseen Euroopan komission tueksi. Komitea on tässä yhteydessä samaa mieltä siitä, että toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä hallintorakenne, joka perustuu kustakin pilarista vastaaviin ja toimivaltaisista ministeriöistä tuleviin koordinaattoreihin. Komitea korostaa, että koordinaattorit voivat tulla myös aluehallituksista. |
| --- | --- |

7.

kannattaa yleisten asiain neuvoston lokakuussa 2013 tekemiä päätelmiä, joiden mukaan makroalueiden hallinnointijärjestelmiä on tarkistettava. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 20. toukokuuta 2014 julkaisemaan raporttiin sekä Euroopan komission 17. kesäkuuta 2014 julkaisemaan tiedonantoon Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta. Komitea on myös neuvoston kanssa samaa mieltä vastuun ja sitoutumisen merkityksestä asianomaisissa maissa. Tässä yhteydessä on vahvistettava asianomaisia alueellisia ja paikallisia toimijoita sekä sidosryhmien selkeää ja pitkäjänteistä sitoutumista. (6) Komitea kehottaa myös ottamaan alueet ja alueiden komitean entistä enemmän mukaan täytäntöönpanovaiheen lisäksi myös koordinointivaiheeseen Euroopan komission tueksi. Komitea on tässä yhteydessä samaa mieltä siitä, että toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä hallintorakenne, joka perustuu kustakin pilarista vastaaviin ja toimivaltaisista ministeriöistä tuleviin koordinaattoreihin. Komitea korostaa, että koordinaattorit voivat tulla myös aluehallituksista.

| 8. | painottaa, että tarvitaan älykästä koordinoitua hallinnointia, jossa neljä tasoa nivoutuu toisiinsa: vahva poliittinen johtajuus ja osallistujamaiden selkeä päätöksenteko – jota Euroopan komissio helpottaa alueiden komitean tuella –, vankka koordinointi, yhteisymmärrys alueellisesta toteutuksesta sekä laaja yhteinen sitoutuminen. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että tarvitaan älykästä koordinoitua hallinnointia, jossa neljä tasoa nivoutuu toisiinsa: vahva poliittinen johtajuus ja osallistujamaiden selkeä päätöksenteko – jota Euroopan komissio helpottaa alueiden komitean tuella –, vankka koordinointi, yhteisymmärrys alueellisesta toteutuksesta sekä laaja yhteinen sitoutuminen.

| 9. | painottaa, että EUSAIR edellyttää vahvaa poliittista johtajuutta ja että Adrian- ja Joonianmeren aloitteella – jonka piiriin kuuluu kahdeksan asianomaisen maan ulkoasiainministerit – voi olla tässä yhteydessä merkittävä koordinointirooli. Toisaalta EUSAIR tarvitsee monitasoisen hallinnon foorumia, ja alueet ja paikallisviranomaiset voivat tarjota laadukasta osaamista hankkeiden tehokasta toteuttamista varten integroidun makroalueellisen lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että EUSAIR edellyttää vahvaa poliittista johtajuutta ja että Adrian- ja Joonianmeren aloitteella – jonka piiriin kuuluu kahdeksan asianomaisen maan ulkoasiainministerit – voi olla tässä yhteydessä merkittävä koordinointirooli. Toisaalta EUSAIR tarvitsee monitasoisen hallinnon foorumia, ja alueet ja paikallisviranomaiset voivat tarjota laadukasta osaamista hankkeiden tehokasta toteuttamista varten integroidun makroalueellisen lähestymistavan mukaisesti.

| 10. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan vahvemman roolin strategian hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

10.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan vahvemman roolin strategian hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa.

| 11. | panee merkille, että alueiden komitea perusti 30. tammikuuta 2013”Adrianmeri–Joonianmeri” -ryhmän, jonka tehtävänä on tukea Euroopan komissiota vuoden 2014 loppuun jatkuvissa Adrian- ja Joonianmeren strategian valmisteluissa sekä edistää Adrian- ja Joonianmeren alueen yhteistä identiteettiä alueen koko potentiaalin esiin tuomiseksi. |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että alueiden komitea perusti 30. tammikuuta 2013”Adrianmeri–Joonianmeri” -ryhmän, jonka tehtävänä on tukea Euroopan komissiota vuoden 2014 loppuun jatkuvissa Adrian- ja Joonianmeren strategian valmisteluissa sekä edistää Adrian- ja Joonianmeren alueen yhteistä identiteettiä alueen koko potentiaalin esiin tuomiseksi.

| 12. | toteaa, että Eurooppa-neuvoston komissiolle antama ”tehtävä” on alueen maiden yhteisten ponnistusten tulos. Se perustuu useisiin aloitteisiin, kuten vuonna 2000 annetussa Anconan julkilausumassa käynnistettyyn Adrian- ja Joonianmeren aloitteeseen sekä muihin Adrian- ja Joonianmeren foorumeihin ja verkostoihin, kuten Adrian- ja Joonianmeren rannikkokaupunkien foorumi, Adrian- ja Joonianmeren kauppakamarien foorumi, korkeakoulujen UniAdrion-verkosto ja Adrian- ja Joonianmeren Euroregio-alue. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että Eurooppa-neuvoston komissiolle antama ”tehtävä” on alueen maiden yhteisten ponnistusten tulos. Se perustuu useisiin aloitteisiin, kuten vuonna 2000 annetussa Anconan julkilausumassa käynnistettyyn Adrian- ja Joonianmeren aloitteeseen sekä muihin Adrian- ja Joonianmeren foorumeihin ja verkostoihin, kuten Adrian- ja Joonianmeren rannikkokaupunkien foorumi, Adrian- ja Joonianmeren kauppakamarien foorumi, korkeakoulujen UniAdrion-verkosto ja Adrian- ja Joonianmeren Euroregio-alue.

| 13. | korostaa, että alueiden tarpeet voidaan ottaa huomioon alhaalta ylöspäin suuntautuvassa, monitasoisen hallinnon lähestymistavassa, jossa pyritään käsittelemään yhteisiä ongelmia ja haasteita Adrian- ja Joonianmeren alueella laaja-alaisesti kannatusta saavien ratkaisujen avulla. Tämä on kyseisen EU:n strategian onnistumisen avain. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että alueiden tarpeet voidaan ottaa huomioon alhaalta ylöspäin suuntautuvassa, monitasoisen hallinnon lähestymistavassa, jossa pyritään käsittelemään yhteisiä ongelmia ja haasteita Adrian- ja Joonianmeren alueella laaja-alaisesti kannatusta saavien ratkaisujen avulla. Tämä on kyseisen EU:n strategian onnistumisen avain.

Adrian- ja Joonianmeren makroalueen haasteet ja tehtävät

| 14. | on samaa mieltä siitä, että ehdotetun strategian päätavoitteena on edistää kestävää taloudellista ja yhteiskunnallista hyvinvointia, kasvua ja työpaikkojen luomista alueella Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti parantamalla alueen houkuttavuutta, kilpailukykyä ja yhteyksiä ja suojelemalla samalla ympäristöä sekä rannikko- ja meriekosysteemejä. |
| --- | --- |

14.

on samaa mieltä siitä, että ehdotetun strategian päätavoitteena on edistää kestävää taloudellista ja yhteiskunnallista hyvinvointia, kasvua ja työpaikkojen luomista alueella Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti parantamalla alueen houkuttavuutta, kilpailukykyä ja yhteyksiä ja suojelemalla samalla ympäristöä sekä rannikko- ja meriekosysteemejä.

| 15. | on tyytyväinen siihen, että komissio on hyväksynyt meristrategian Adrianmerta ja Joonianmerta varten (7) ja että se on otettu huomioon EUSAIRissa. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen siihen, että komissio on hyväksynyt meristrategian Adrianmerta ja Joonianmerta varten (7) ja että se on otettu huomioon EUSAIRissa.

| 16. | suhtautuu myönteisesti EUSAIRin neljän pilarin soveltamisalaan ja sisältöön. Pilarit perustuvat alueen sidosryhmien laajaan kuulemiseen, ja ne ovat ”sininen kasvu”, ”alueen yhteydet”, ”ympäristön laatu” ja ”kestävä matkailu”. Komitea on tyytyväinen siihen, että viestintä on otettu mukaan horisontaalisissa aiheissa ”valmiuksien parantaminen ja viestintä” sekä ”t&k-innovointi ja pk-yritykset”. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti EUSAIRin neljän pilarin soveltamisalaan ja sisältöön. Pilarit perustuvat alueen sidosryhmien laajaan kuulemiseen, ja ne ovat ”sininen kasvu”, ”alueen yhteydet”, ”ympäristön laatu” ja ”kestävä matkailu”. Komitea on tyytyväinen siihen, että viestintä on otettu mukaan horisontaalisissa aiheissa ”valmiuksien parantaminen ja viestintä” sekä ”t&k-innovointi ja pk-yritykset”.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan EUSAIRin makrotaloudellista tilannetta ja vaikutusta käsittelevän perusanalyysin ensimmäisenä askeleena kohti valmiuksien parantamista. Näin helpotetaan strategian täytäntöönpanoa ja neljän pilarin tai ensisijaisen toimenpiteen toteuttamista käytännössä, jotta tavoitteita voidaan kohdentaa paremmin ja ohjata kehitystä niitä kohti. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan EUSAIRin makrotaloudellista tilannetta ja vaikutusta käsittelevän perusanalyysin ensimmäisenä askeleena kohti valmiuksien parantamista. Näin helpotetaan strategian täytäntöönpanoa ja neljän pilarin tai ensisijaisen toimenpiteen toteuttamista käytännössä, jotta tavoitteita voidaan kohdentaa paremmin ja ohjata kehitystä niitä kohti.

| 18. | kehottaa keskittymään vahvemmin alueelliseen ja sosiaaliseen koheesioon sekä keskeisiin huolenaiheisiin, joita yksittäiset maat eivät voi ratkaista tehokkaasti. Tällaisia aiheita ovat terveys, aktiivisena ikääntyminen, väestökehityksen ja taloudellisten olojen erot alueen maiden välillä ja niiden sisällä sekä turvallisuuteen, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja laittomaan maahanmuuttoon liittyvät ongelmat, yritystoiminnan siirtyminen muualle ja nuorisotyöttömyys. Näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä kaikissa neljässä pilarissa, ja tavoitteena olisi oltava älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Eurooppa 2020 -strategian toimenpiteiden ja tavoitteiden mukaisesti sekä EUSAIR-alueen kilpailukyvyn ja houkuttavuuden lisääminen. |
| --- | --- |

18.

kehottaa keskittymään vahvemmin alueelliseen ja sosiaaliseen koheesioon sekä keskeisiin huolenaiheisiin, joita yksittäiset maat eivät voi ratkaista tehokkaasti. Tällaisia aiheita ovat terveys, aktiivisena ikääntyminen, väestökehityksen ja taloudellisten olojen erot alueen maiden välillä ja niiden sisällä sekä turvallisuuteen, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja laittomaan maahanmuuttoon liittyvät ongelmat, yritystoiminnan siirtyminen muualle ja nuorisotyöttömyys. Näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä kaikissa neljässä pilarissa, ja tavoitteena olisi oltava älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Eurooppa 2020 -strategian toimenpiteiden ja tavoitteiden mukaisesti sekä EUSAIR-alueen kilpailukyvyn ja houkuttavuuden lisääminen.

| 19. | kehottaa ottamaan oppia Itämeren ja Tonavan alueiden strategioista saaduista kokemuksista sekä järjestämään vuosittain EUSAIR-foorumin, jotta edistetään taloudellista ja yhteiskunnallista vuoropuhelua ja laajaa sitoutumista Adrian- ja Joonianmeren strategiaan ottamalla toimiin tehokkaasti mukaan yhteiskunnalliset ja taloudelliset sidosryhmät (ammattiliitot, työnantajajärjestöt, valtiosta riippumattomat organisaatiot, nuorisojärjestöt, kansalaisyhteiskunnan järjestöt jne.). |
| --- | --- |

19.

kehottaa ottamaan oppia Itämeren ja Tonavan alueiden strategioista saaduista kokemuksista sekä järjestämään vuosittain EUSAIR-foorumin, jotta edistetään taloudellista ja yhteiskunnallista vuoropuhelua ja laajaa sitoutumista Adrian- ja Joonianmeren strategiaan ottamalla toimiin tehokkaasti mukaan yhteiskunnalliset ja taloudelliset sidosryhmät (ammattiliitot, työnantajajärjestöt, valtiosta riippumattomat organisaatiot, nuorisojärjestöt, kansalaisyhteiskunnan järjestöt jne.).

Rahoitus

| 20. | on tyytyväinen siihen, että ajankohta mahdollistaa EUSAIRin ottamisen huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) annettavan rahoituksen suunnittelu- ja ohjelma-asiakirjojen uudessa sukupolvessa 2014–2020 – kumppanuussopimus, IPAn strategia-asiakirjat, toimenpideohjelmat – sekä kaikissa asianomaisissa EU:n politiikoissa ja ohjelmissa, kuten Horisontti 2020 ja COSME. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen siihen, että ajankohta mahdollistaa EUSAIRin ottamisen huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) annettavan rahoituksen suunnittelu- ja ohjelma-asiakirjojen uudessa sukupolvessa 2014–2020 – kumppanuussopimus, IPAn strategia-asiakirjat, toimenpideohjelmat – sekä kaikissa asianomaisissa EU:n politiikoissa ja ohjelmissa, kuten Horisontti 2020 ja COSME.

| 21. | panee merkille, että yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, Euroopan alueellista yhteistyötä koskeva asetus ja liittymistä valmistelevaa tukivälinettä koskeva asetus ovat todellisia mahdollisuuksia EUSAIRille, sille niissä kaikissa edellytetään, että ERI-rahastoissa ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä annettavassa rahoituksessa otetaan huomioon makroalueelliset painopisteet. |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, Euroopan alueellista yhteistyötä koskeva asetus ja liittymistä valmistelevaa tukivälinettä koskeva asetus ovat todellisia mahdollisuuksia EUSAIRille, sille niissä kaikissa edellytetään, että ERI-rahastoissa ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä annettavassa rahoituksessa otetaan huomioon makroalueelliset painopisteet.

| 22. | painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava nykyistä tiiviimmin Adrian- ja Joonianmeren alueen ensisijaisten hankkeiden kartoittamiseen. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että luonnonkatastrofien riskinhallinta otetaan mukaan horisontaalisiin periaatteisiin, joita sovelletaan Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan komission tiedonannon neljään pilariin. Komitea kehottaa kiinnittämään jatkuvassa toimintaohjelmassa nykyistä enemmän huomiota sellaisiin aiheisiin kuin muuttoliike, oikeus terveyteen ja Adrian- ja Joonianmeren alueen korkeakoulun tarjoama hallinnollinen koulutus. |
| --- | --- |

22.

painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava nykyistä tiiviimmin Adrian- ja Joonianmeren alueen ensisijaisten hankkeiden kartoittamiseen. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että luonnonkatastrofien riskinhallinta otetaan mukaan horisontaalisiin periaatteisiin, joita sovelletaan Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan komission tiedonannon neljään pilariin. Komitea kehottaa kiinnittämään jatkuvassa toimintaohjelmassa nykyistä enemmän huomiota sellaisiin aiheisiin kuin muuttoliike, oikeus terveyteen ja Adrian- ja Joonianmeren alueen korkeakoulun tarjoama hallinnollinen koulutus.

| 23. | kehottaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä rahoituslaitoksia, kuten EIP, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Maailmanpankki ja muut rahoituslaitokset, antamaan aktiivisesti tukea, kuten Länsi-Balkanin investointikehyksen tapauksessa. |
| --- | --- |

23.

kehottaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä rahoituslaitoksia, kuten EIP, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Maailmanpankki ja muut rahoituslaitokset, antamaan aktiivisesti tukea, kuten Länsi-Balkanin investointikehyksen tapauksessa.

| 24. | ehdottaa, että perustetaan yhteistyössä EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa toteutusväline, jonka avulla voidaan esittää ”pankkien hyväksyttävissä olevia hankkeita”. (8) |
| --- | --- |

24.

ehdottaa, että perustetaan yhteistyössä EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa toteutusväline, jonka avulla voidaan esittää ”pankkien hyväksyttävissä olevia hankkeita”. (8)

| 25. | kehottaa täydentämään käytettävissä olevaa rahoitusta yksityisellä osarahoituksella. |
| --- | --- |

25.

kehottaa täydentämään käytettävissä olevaa rahoitusta yksityisellä osarahoituksella.

| 26. | panee merkille ”kolmen kiellon säännön”: ei uusia säännöksiä, ei uusia instituutioita eikä uusia määrärahoja, ja korostaa monissa foorumeissa esiin tuotua kolmen kyllä-vastauksen sääntöä: kyllä täydentävälle rahoitukselle sekä institutionaalisten välineiden koordinoinnin ja uusien hankkeiden lisäämiselle. |
| --- | --- |

26.

panee merkille ”kolmen kiellon säännön”: ei uusia säännöksiä, ei uusia instituutioita eikä uusia määrärahoja, ja korostaa monissa foorumeissa esiin tuotua kolmen kyllä-vastauksen sääntöä: kyllä täydentävälle rahoitukselle sekä institutionaalisten välineiden koordinoinnin ja uusien hankkeiden lisäämiselle.

| 27. | painottaa, että EU-tason rahoitustuki teknistä apua varten makroaluestrategioiden yhteydessä on jo osoittautunut tärkeäksi tekijäksi Itämeren alueen strategiassa ja että se tulisi ulottaa Adrian- ja Joonianmeren makroaluestrategiaan. Komitea kehottaa perustamaan oman budjettikohdan Adrian- ja Joonianmeren makroalueille tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

27.

painottaa, että EU-tason rahoitustuki teknistä apua varten makroaluestrategioiden yhteydessä on jo osoittautunut tärkeäksi tekijäksi Itämeren alueen strategiassa ja että se tulisi ulottaa Adrian- ja Joonianmeren makroaluestrategiaan. Komitea kehottaa perustamaan oman budjettikohdan Adrian- ja Joonianmeren makroalueille tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja.

Viestintä

| 28. | kehottaa keskittymään nykyistä enemmän viestintään horisontaalisena aiheena, jotta edistetään yleistä sitoutumista makroaluestrategiaan ja vahvempaa hallinnointia, kuten painotettiin myös Euroopan komissiolle 13. joulukuuta 2013 annetussa alueiden komitean ”Adrianmeri–Joonianmeri” -ryhmän panoksessa sidosryhmien kuulemiseen. |
| --- | --- |

28.

kehottaa keskittymään nykyistä enemmän viestintään horisontaalisena aiheena, jotta edistetään yleistä sitoutumista makroaluestrategiaan ja vahvempaa hallinnointia, kuten painotettiin myös Euroopan komissiolle 13. joulukuuta 2013 annetussa alueiden komitean ”Adrianmeri–Joonianmeri” -ryhmän panoksessa sidosryhmien kuulemiseen.

| 29. | korostaa viestintää välineenä, jonka avulla parannetaan kansalaisyhteiskunnan valveutuneisuutta siitä, mitä kyseinen strategia merkitsee kansalaisille ja minkälaista lisäarvoa sillä voi olla vahvistettaessa Adrian- ja Joonianmeren alueen identiteettiä. |
| --- | --- |

29.

korostaa viestintää välineenä, jonka avulla parannetaan kansalaisyhteiskunnan valveutuneisuutta siitä, mitä kyseinen strategia merkitsee kansalaisille ja minkälaista lisäarvoa sillä voi olla vahvistettaessa Adrian- ja Joonianmeren alueen identiteettiä.

Valmiuksien parantaminen

| 30. | on samaa mieltä siitä, että valmiuksien parantaminen on oleellinen horisontaalinen aihe, jonka avulla varmistetaan EUSAIRin onnistuminen, sillä Adrian- ja Joonianmeren alue on laaja ja siihen kuuluu EU-maita, ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita, joilla on erilaiset hallintorakenteet. |
| --- | --- |

30.

on samaa mieltä siitä, että valmiuksien parantaminen on oleellinen horisontaalinen aihe, jonka avulla varmistetaan EUSAIRin onnistuminen, sillä Adrian- ja Joonianmeren alue on laaja ja siihen kuuluu EU-maita, ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita, joilla on erilaiset hallintorakenteet.

| 31. | toteaa, että niin EU-maissa kuin EU:n ulkopuolisissa maissa on parannettava taitoja ja valmiuksia, jotta yhteisiin ongelmiin henkilöresurssien hallinnoinnissa, kansainvälisissä suhteissa jne. voidaan löytää älykkäitä, kestäviä ja osallistavia ratkaisuja. Yhtenä mahdollisena toimenpiteenä voisi olla Adrian- ja Joonianmeren hallintokorkeakoulun perustaminen Ranskan ENAn (Ecole Nationale d’Administration) mallin mukaisesti. Adrian- ja Joonianmeren alueen virkamiehet voisivat kehittää hallintokorkeakoulussa taitoja ja osaamista, joita tarvitaan monitasoisessa hallinnossa ja joiden avulla he voisivat toteuttaa innovatiivisia prosesseja julkishallinnossa. |
| --- | --- |

31.

toteaa, että niin EU-maissa kuin EU:n ulkopuolisissa maissa on parannettava taitoja ja valmiuksia, jotta yhteisiin ongelmiin henkilöresurssien hallinnoinnissa, kansainvälisissä suhteissa jne. voidaan löytää älykkäitä, kestäviä ja osallistavia ratkaisuja. Yhtenä mahdollisena toimenpiteenä voisi olla Adrian- ja Joonianmeren hallintokorkeakoulun perustaminen Ranskan ENAn (Ecole Nationale d’Administration) mallin mukaisesti. Adrian- ja Joonianmeren alueen virkamiehet voisivat kehittää hallintokorkeakoulussa taitoja ja osaamista, joita tarvitaan monitasoisessa hallinnossa ja joiden avulla he voisivat toteuttaa innovatiivisia prosesseja julkishallinnossa.

| 32. | katsoo, että pitkäaikaisen rauhanomaisen vuoropuhelun ja tehokkaan yhteistyön rakentaminen Adrian- ja Joonianmeren alueella edellyttää asianomaisten alueiden nuorison huomioonottamista johdonmukaisella tavalla. Näin ollen komitea kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota edistämään, helpottamaan ja parantamaan nuorten liikkuvuuteen liittyvien ohjelmien täytäntöönpanoa EUSAIRin alueella. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että pitkäaikaisen rauhanomaisen vuoropuhelun ja tehokkaan yhteistyön rakentaminen Adrian- ja Joonianmeren alueella edellyttää asianomaisten alueiden nuorison huomioonottamista johdonmukaisella tavalla. Näin ollen komitea kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota edistämään, helpottamaan ja parantamaan nuorten liikkuvuuteen liittyvien ohjelmien täytäntöönpanoa EUSAIRin alueella.

| 33. | korostaa, että aluetta koskevia tärkeitä ja kiireellisiä poliittisia kysymyksiä, kuten maahanmuuttoa, olisi pidettävä integroinnin osatekijöinä ja työllisyyden lähteinä, joiden avulla Adrian- ja Joonianmeren aluetta ja Välimeren aluetta kokonaisuudessaan voidaan auttaa kohtaamaan suuria haasteita. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että aluetta koskevia tärkeitä ja kiireellisiä poliittisia kysymyksiä, kuten maahanmuuttoa, olisi pidettävä integroinnin osatekijöinä ja työllisyyden lähteinä, joiden avulla Adrian- ja Joonianmeren aluetta ja Välimeren aluetta kokonaisuudessaan voidaan auttaa kohtaamaan suuria haasteita.

| 34. | painottaa, että turvallisuus on toinen keskeinen huolenaihe, josta yksittäiset valtiot eivät kykene huolehtimaan, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan mukaan erityistoimia, jotta tämä aihe otetaan huomioon kaikissa strategian neljässä pilarissa. |
| --- | --- |

34.

painottaa, että turvallisuus on toinen keskeinen huolenaihe, josta yksittäiset valtiot eivät kykene huolehtimaan, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan mukaan erityistoimia, jotta tämä aihe otetaan huomioon kaikissa strategian neljässä pilarissa.

| 35. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiseen tiedonantoon ”Tavoitteena kansainvälisten merialueiden avoimuus ja turvallisuus: Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian osatekijät” (9), jossa todetaan, että Euroopan merialan intressit liittyvät olennaisesti sen kansalaisten ja yhteisöjen hyvinvointiin, vaurauteen ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiseen tiedonantoon ”Tavoitteena kansainvälisten merialueiden avoimuus ja turvallisuus: Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian osatekijät” (9), jossa todetaan, että Euroopan merialan intressit liittyvät olennaisesti sen kansalaisten ja yhteisöjen hyvinvointiin, vaurauteen ja turvallisuuteen.

| 36. | korostaa, että kansalaisten hyvinvointi on olennaisen tärkeää alueen sopusointuiselle kehitykselle, ja painottaa, että terveydenhuoltopalvelut ja tutkimustoiminta olisi koordinoitava terveydenhuollon tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kansalaisten hyvinvointi on olennaisen tärkeää alueen sopusointuiselle kehitykselle, ja painottaa, että terveydenhuoltopalvelut ja tutkimustoiminta olisi koordinoitava terveydenhuollon tehokkuuden varmistamiseksi.

Sininen kasvu

| 37. | painottaa aiheiden ”kalastus ja vesiviljely”, ”sininen teknologia” ja ”merialaan ja merenkulkuun liittyvät palvelut” merkitystä. |
| --- | --- |

37.

painottaa aiheiden ”kalastus ja vesiviljely”, ”sininen teknologia” ja ”merialaan ja merenkulkuun liittyvät palvelut” merkitystä.

| 38. | on tyytyväinen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista (10), ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan tämän direktiivin huomioon, kun se suunnittelee erityistoimia Adrian- ja Joonianmeren alueella. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista (10), ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan tämän direktiivin huomioon, kun se suunnittelee erityistoimia Adrian- ja Joonianmeren alueella.

| 39. | korostaa, että monitasoinen hallinto meri- ja merenkulkualan kasvuun osallistuvien sidosryhmien keskuudessa on ratkaiseva tekijä Adrian- ja Joonianmeren alueen tehokkaassa hallinnoinnissa, josta huolehditaan kalastusta ja kalavarojen säilyttämistä koskevien yhteisten sääntöjen ja pöytäkirjojen sekä standardoitujen hallinnointijärjestelmien ja -menettelyjen kautta. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että monitasoinen hallinto meri- ja merenkulkualan kasvuun osallistuvien sidosryhmien keskuudessa on ratkaiseva tekijä Adrian- ja Joonianmeren alueen tehokkaassa hallinnoinnissa, josta huolehditaan kalastusta ja kalavarojen säilyttämistä koskevien yhteisten sääntöjen ja pöytäkirjojen sekä standardoitujen hallinnointijärjestelmien ja -menettelyjen kautta.

| 40. | painottaa, että ekoinnovointi sekä kalastuksen ja vesiviljelyn sekä (tiiviissä yhteydessä toisen pilarin kanssa) meriliikenteen ja satamien, niiden sisämaan infrastruktuurien ja merialan klusterien ajanmukaistaminen ovat keskeisiä seikkoja varmistettaessa, että meriluonnonvaroja ja merialan järjestelmiä hyödynnetään rationaalisesti. Yhteinen tuotemerkki laadukkaita ja jäljitettäviä kalatuotteita varten voisi olla tärkeä väline alueen esiin tuomiseksi. |
| --- | --- |

40.

painottaa, että ekoinnovointi sekä kalastuksen ja vesiviljelyn sekä (tiiviissä yhteydessä toisen pilarin kanssa) meriliikenteen ja satamien, niiden sisämaan infrastruktuurien ja merialan klusterien ajanmukaistaminen ovat keskeisiä seikkoja varmistettaessa, että meriluonnonvaroja ja merialan järjestelmiä hyödynnetään rationaalisesti. Yhteinen tuotemerkki laadukkaita ja jäljitettäviä kalatuotteita varten voisi olla tärkeä väline alueen esiin tuomiseksi.

Alueen yhteydet

| 41. | painottaa ”meriliikenteen”, ”sisämaan intermodaalisuuden” ja ”energiaverkkojen” merkitystä, ja korostaa, että on tärkeää vahvistaa aineettomia tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureja. Adrian- ja Joonianmeren pilvipalvelut ovat keino yhdistää olemassa olevia foorumeita, jotta voidaan standardoida yhteisiä menettelyjä ja käytänteitä, mahdollistaa tehokas intermodaalinen tavara- ja henkilöliikenne sekä edistää palveluja, ympäristönsuojelua ja meriturvallisuutta. |
| --- | --- |

41.

painottaa ”meriliikenteen”, ”sisämaan intermodaalisuuden” ja ”energiaverkkojen” merkitystä, ja korostaa, että on tärkeää vahvistaa aineettomia tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureja. Adrian- ja Joonianmeren pilvipalvelut ovat keino yhdistää olemassa olevia foorumeita, jotta voidaan standardoida yhteisiä menettelyjä ja käytänteitä, mahdollistaa tehokas intermodaalinen tavara- ja henkilöliikenne sekä edistää palveluja, ympäristönsuojelua ja meriturvallisuutta.

| 42. | korostaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueella on parannettava pääsyä Kaakkois-Euroopasta muuhun maailmaan, myös Välimeren alueelle, laajentamalla Itämeri–Adrianmeri-käytävää Adrianmerta pitkin. Alueen intermodaalisia järjestelmiä on vahvistettava, jotta edistetään alueen asemaa liikenteen kansainvälisenä solmukohtana. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueella on parannettava pääsyä Kaakkois-Euroopasta muuhun maailmaan, myös Välimeren alueelle, laajentamalla Itämeri–Adrianmeri-käytävää Adrianmerta pitkin. Alueen intermodaalisia järjestelmiä on vahvistettava, jotta edistetään alueen asemaa liikenteen kansainvälisenä solmukohtana.

Ympäristön laatu

| 43. | painottaa ”meren biologisen monimuotoisuuden”, ”merten saastumisen” sekä ”ylikansallisten maaluontotyyppien ja biologisen monimuotoisuuden” merkitystä. |
| --- | --- |

43.

painottaa ”meren biologisen monimuotoisuuden”, ”merten saastumisen” sekä ”ylikansallisten maaluontotyyppien ja biologisen monimuotoisuuden” merkitystä.

| 44. | korostaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueella on säilytettävä luontotyypit ja ekosysteemit sekä vastattava ilmastonmuutoksen haasteisiin sellaisen integroidun monitasoisten hallinnon avulla, jossa kaikki sidosryhmät ovat mukana yhteisessä ja integroidussa prosessissa. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueella on säilytettävä luontotyypit ja ekosysteemit sekä vastattava ilmastonmuutoksen haasteisiin sellaisen integroidun monitasoisten hallinnon avulla, jossa kaikki sidosryhmät ovat mukana yhteisessä ja integroidussa prosessissa.

| 45. | muistuttaa, että Välimeri on puolisuljettu merialue, jossa on maailman alhaisin veden uudistumisaste, minkä vuoksi se edellyttää aran ekosysteemin huomattavaa suojelua ja edistyneitä kokeiluhankkeita. |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että Välimeri on puolisuljettu merialue, jossa on maailman alhaisin veden uudistumisaste, minkä vuoksi se edellyttää aran ekosysteemin huomattavaa suojelua ja edistyneitä kokeiluhankkeita.

| 46. | on tyytyväinen huhtikuussa 2013 annettuun EU:n strategiaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (11). Siinä kannustetaan vaihtamaan hyviä käytänteitä ja kehittämään makroalueellisia toimintasuunnitelmia esimerkkeinä kokonaisvaltaisista lähestymistavoista, joissa tavoitteena on arvioida paremmin riskejä ja haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

46.

on tyytyväinen huhtikuussa 2013 annettuun EU:n strategiaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (11). Siinä kannustetaan vaihtamaan hyviä käytänteitä ja kehittämään makroalueellisia toimintasuunnitelmia esimerkkeinä kokonaisvaltaisista lähestymistavoista, joissa tavoitteena on arvioida paremmin riskejä ja haavoittuvuutta.

Kestävä matkailu

| 47. | korostaa Ateenan konferenssissa järjestetyn sidosryhmien kuulemisen tulosten perusteella ”eriytetyt matkailutuotteet ja -palvelut” ja ”kestävä matkailun hallinnointi” -teemojen merkitystä. |
| --- | --- |

47.

korostaa Ateenan konferenssissa järjestetyn sidosryhmien kuulemisen tulosten perusteella ”eriytetyt matkailutuotteet ja -palvelut” ja ”kestävä matkailun hallinnointi” -teemojen merkitystä.

| 48. | painottaa, että alueen houkuttavuutta edustaa pääasiassa matkailu, joka on yksi tärkeimmistä kasvualoista ja merkittävä kehityksen edistäjä merialalla ja sisämaan taloudessa. Alan kehittäminen edellyttää monitasoista hallintoa, johon osallistuvat valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä kaikki alueelliset sidosryhmät kauppakamareista korkeakouluihin. |
| --- | --- |

48.

painottaa, että alueen houkuttavuutta edustaa pääasiassa matkailu, joka on yksi tärkeimmistä kasvualoista ja merkittävä kehityksen edistäjä merialalla ja sisämaan taloudessa. Alan kehittäminen edellyttää monitasoista hallintoa, johon osallistuvat valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä kaikki alueelliset sidosryhmät kauppakamareista korkeakouluihin.

| 49. | korostaa, että yhteisiä luontoon, kulttuuriin ja historiaan liittyviä aarteita, laadukkaita maatalouselintarvikkeita, pitkäaikaista kokemusta matkailijoiden vastaanotosta ja houkuttavia maisemia olisi tuotava esiin Adrian- ja Joonianmeren tuotemerkin kautta, sillä näihin seikkoihin perustuvalla matkailulla voidaan edistää merkittävästi kestävää kasvua, nuorten työllisyysmahdollisuuksia ja sosiaalista osallistamista, kun otetaan huomioon, että nykyisin ”puolet Euroopan rannikkoalueiden matkailun työpaikoista ja lisäarvosta sijaitsee Välimeren alueella” (12). |
| --- | --- |

49.

korostaa, että yhteisiä luontoon, kulttuuriin ja historiaan liittyviä aarteita, laadukkaita maatalouselintarvikkeita, pitkäaikaista kokemusta matkailijoiden vastaanotosta ja houkuttavia maisemia olisi tuotava esiin Adrian- ja Joonianmeren tuotemerkin kautta, sillä näihin seikkoihin perustuvalla matkailulla voidaan edistää merkittävästi kestävää kasvua, nuorten työllisyysmahdollisuuksia ja sosiaalista osallistamista, kun otetaan huomioon, että nykyisin ”puolet Euroopan rannikkoalueiden matkailun työpaikoista ja lisäarvosta sijaitsee Välimeren alueella” (12).

Päätelmät

| 50. | korostaa, että tässä EU:n kolmannessa makroaluestrategiassa on tärkeää hyödyntää nykyisistä makroaluestrategioista saatua kokemusta, jotta voidaan kehittää uutta innovatiivista ja älykästä yhteistyötä sekä innovatiivista ja kokeilevaa ”tekemällä oppimista” monitasoisessa hallintotavassa sekä pyrkiä synergioihin ja käytänteiden vaihtoon muiden EU:n strategioiden kanssa. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että tässä EU:n kolmannessa makroaluestrategiassa on tärkeää hyödyntää nykyisistä makroaluestrategioista saatua kokemusta, jotta voidaan kehittää uutta innovatiivista ja älykästä yhteistyötä sekä innovatiivista ja kokeilevaa ”tekemällä oppimista” monitasoisessa hallintotavassa sekä pyrkiä synergioihin ja käytänteiden vaihtoon muiden EU:n strategioiden kanssa.

| 51. | muistuttaa EUSAIRin merkityksestä annettaessa uutta pontta alueen yhteisten ongelmien ratkaisuun ja edistettäessä kestäväpohjaista taloudellista ja yhteiskunnallista hyvinvointia keskittymällä erityisesti kasvun ja työpaikkojen luomiseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti. Samalla pyritään parantamaan alueen houkuttavuutta, kilpailukykyä ja yhteyksiä, jotta Adrian- ja Joonianmeren alueesta tehdään merkittävä liikenteen solmukohta. |
| --- | --- |

51.

muistuttaa EUSAIRin merkityksestä annettaessa uutta pontta alueen yhteisten ongelmien ratkaisuun ja edistettäessä kestäväpohjaista taloudellista ja yhteiskunnallista hyvinvointia keskittymällä erityisesti kasvun ja työpaikkojen luomiseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti. Samalla pyritään parantamaan alueen houkuttavuutta, kilpailukykyä ja yhteyksiä, jotta Adrian- ja Joonianmeren alueesta tehdään merkittävä liikenteen solmukohta.

| 52. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan keskeisen roolin koordinointiin ja täytäntöönpanoon suuntautuneessa innovatiivisen monitasoisen hallinnon foorumissa, jossa päätökset tehdään yhteisesti unioni-, valtio-, alue- ja paikallistason sidosryhmien poliittisen sitoutumisen ja vastuun varmistamiseksi ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Yksityissektori ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan toimiin, jotta varmistetaan vankka ja laaja-alainen sitoutuminen strategiaan hyödyntämällä ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaa viestintää, tilintekovelvollisuutta ja tulosten avoimuutta, esimerkkeinä avoimen datan portaali, EUSAIRia käsittelevän taloudellisen ja yhteiskunnallisen vuoropuhelun vuosittainen foorumi jne. |
| --- | --- |

52.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan keskeisen roolin koordinointiin ja täytäntöönpanoon suuntautuneessa innovatiivisen monitasoisen hallinnon foorumissa, jossa päätökset tehdään yhteisesti unioni-, valtio-, alue- ja paikallistason sidosryhmien poliittisen sitoutumisen ja vastuun varmistamiseksi ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Yksityissektori ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan toimiin, jotta varmistetaan vankka ja laaja-alainen sitoutuminen strategiaan hyödyntämällä ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaa viestintää, tilintekovelvollisuutta ja tulosten avoimuutta, esimerkkeinä avoimen datan portaali, EUSAIRia käsittelevän taloudellisen ja yhteiskunnallisen vuoropuhelun vuosittainen foorumi jne.

| 53. | painottaa, että EU:n yhdentyminen on EUSAIRin keskeinen osatekijä, sillä sen piiriin kuuluu neljä EU-maata ja neljä unionin ulkopuolista valtiota. Komitea korostaa sovintoa, turvallisuutta, vakautta ja hyvinvointia, joihin pyritään tiiviimmällä yhteistyöllä, sekä alueiden asemaa, sillä alueet ovat keskeisiä toimijoita edistettäessä alueellista itsehallintoa, valmiuksien parantamista, hallinnon hajauttamista ja demokratiaa. |
| --- | --- |

53.

painottaa, että EU:n yhdentyminen on EUSAIRin keskeinen osatekijä, sillä sen piiriin kuuluu neljä EU-maata ja neljä unionin ulkopuolista valtiota. Komitea korostaa sovintoa, turvallisuutta, vakautta ja hyvinvointia, joihin pyritään tiiviimmällä yhteistyöllä, sekä alueiden asemaa, sillä alueet ovat keskeisiä toimijoita edistettäessä alueellista itsehallintoa, valmiuksien parantamista, hallinnon hajauttamista ja demokratiaa.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 168/2011 fin.

1

(2)  COM(2013) 468 final.

2

(3)  COM(2013) 468 final.

3

(4)  Euroopan parlamentin päätöslauselma P7_TA(2012)0269.

4

(5)  CoR ARLEM report 2013/02318.

5

(6)  COM(2013) 468 final.

6

(7)  COM(2012) 713 final.

7

(8)  COM(2011) 381 final.

8

(9)  JOIN(2014) 9 final.

9

(10)  COM(2013) 133 final.

10

(11)  COM(2013) 216 final.

11

(12)  COM(2014) 86 final.

12

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/45

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Monitasoinen hallinto vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian edistämisessä ja kansainvälisten Aichin tavoitteiden saavuttamisessa”

2014/C 271/09

| Esittelijä | Kadri Tillemann (EE, EPP)
  Keilan kunnanvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Euroopan komission varapuheenjohtajan 13. joulukuuta 2013 päivätty kirje |

Esittelijä

Kadri Tillemann (EE, EPP)

Keilan kunnanvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Euroopan komission varapuheenjohtajan 13. joulukuuta 2013 päivätty kirje

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A.   
  Monitasoinen hallinto vuoteen 2020 ulottuvaa EU:n biodiversiteettistrategiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukaista päätöstä X/22 toteutettaessa

| 1. | panee merkille, että EU:n johtohenkilöt sitoutuivat maaliskuussa 2011 vuoteen 2020 tähtäävään EU:n yleistavoitteeseen, jonka mukaan EU:n biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen on pysäytettävä vuoteen 2020 mennessä ja palautettava biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut mahdollisuuksien mukaan ennalleen tehostaen samalla EU:n toimia koko maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi. Vuoteen 2020 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan, jonka Euroopan komissio hyväksyi toukokuussa 2011 (1) ja jonka neuvosto vahvisti (2), kuuluu 6 pääasiallista tavoitetta ja 20 toimenpidettä, jotka osaltaan edistävät vuoteen 2020 asetetun EU:n biodiversiteettitavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että EU:n johtohenkilöt sitoutuivat maaliskuussa 2011 vuoteen 2020 tähtäävään EU:n yleistavoitteeseen, jonka mukaan EU:n biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen on pysäytettävä vuoteen 2020 mennessä ja palautettava biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut mahdollisuuksien mukaan ennalleen tehostaen samalla EU:n toimia koko maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi. Vuoteen 2020 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan, jonka Euroopan komissio hyväksyi toukokuussa 2011 (1) ja jonka neuvosto vahvisti (2), kuuluu 6 pääasiallista tavoitetta ja 20 toimenpidettä, jotka osaltaan edistävät vuoteen 2020 asetetun EU:n biodiversiteettitavoitteen saavuttamista.

| 2. | toteaa, että EU:n strategian mandaatti on globaali. Se kuvastaa niitä globaaleja tavoitteita ja sitoumuksia, joihin EU liittyi biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten 10. konferenssissa (COP 10) vuonna 2010. Kyseessä on biologista monimuotoisuutta koskeva strateginen suunnitelma 2011–2020 (päätös X/2), ja siihen sisältyvät 20 Aichin biodiversiteettitavoitetta vuosiksi 2011–2020. (3) |
| --- | --- |

2.

toteaa, että EU:n strategian mandaatti on globaali. Se kuvastaa niitä globaaleja tavoitteita ja sitoumuksia, joihin EU liittyi biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten 10. konferenssissa (COP 10) vuonna 2010. Kyseessä on biologista monimuotoisuutta koskeva strateginen suunnitelma 2011–2020 (päätös X/2), ja siihen sisältyvät 20 Aichin biodiversiteettitavoitetta vuosiksi 2011–2020. (3)

| 3. | muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on maailmanlaajuinen ongelma, jolla on vakavia, ihmisten elämänlaatuun vaikuttavia ympäristö- ja terveysvaikutuksia sekä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Ilmiöön on monia syitä, joista yksi huomattava on ihmisten oma toiminta. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on maailmanlaajuinen ongelma, jolla on vakavia, ihmisten elämänlaatuun vaikuttavia ympäristö- ja terveysvaikutuksia sekä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Ilmiöön on monia syitä, joista yksi huomattava on ihmisten oma toiminta.

| 4. | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisilla (4) on ratkaisevan tärkeä rooli toteutettaessa EU:n ja kansainvälisiä biodiversiteettiä koskevia tavoitteita käytännön olosuhteissa, jolloin ne auttavat valtiovaltaa estämään biologisen monimuotoisuuden enemmän köyhtymisen. Useissa jäsenvaltioissa käynnissä olevan hallinnonhajauttamisprosessin tuloksena paikallis- ja alueviranomaisilla on enenevästi vastuuta biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien toimintalinjojen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisilla (4) on ratkaisevan tärkeä rooli toteutettaessa EU:n ja kansainvälisiä biodiversiteettiä koskevia tavoitteita käytännön olosuhteissa, jolloin ne auttavat valtiovaltaa estämään biologisen monimuotoisuuden enemmän köyhtymisen. Useissa jäsenvaltioissa käynnissä olevan hallinnonhajauttamisprosessin tuloksena paikallis- ja alueviranomaisilla on enenevästi vastuuta biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien toimintalinjojen toteuttamisesta.

| 5. | korostaa monitasoisesta hallinnosta annetun AK:n valkoisen kirjan ja AK:n huhtikuussa 2014 hyväksymän eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan (5) periaatteiden soveltamisen tärkeyttä pantaessa täytäntöön EU:n biodiversiteettistrategiaa ja Aichin tavoitteita. AK katsoo, että monitasoinen hallinto on unionin, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten viranomaistahojen koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen poliittisen syklin kaikissa vaiheissa Euroopan unionin politiikan muotoilusta aina sen täytäntöönpanoon saakka. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskeva hallinnointi edellyttää yhtenäistä toimintapoliittista välineistöä ja toimivaltuuksien kokonaisuutta kaikilla julkisen vallan tasoilla. |
| --- | --- |

5.

korostaa monitasoisesta hallinnosta annetun AK:n valkoisen kirjan ja AK:n huhtikuussa 2014 hyväksymän eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan (5) periaatteiden soveltamisen tärkeyttä pantaessa täytäntöön EU:n biodiversiteettistrategiaa ja Aichin tavoitteita. AK katsoo, että monitasoinen hallinto on unionin, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten viranomaistahojen koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen poliittisen syklin kaikissa vaiheissa Euroopan unionin politiikan muotoilusta aina sen täytäntöönpanoon saakka. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskeva hallinnointi edellyttää yhtenäistä toimintapoliittista välineistöä ja toimivaltuuksien kokonaisuutta kaikilla julkisen vallan tasoilla.

| 6. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan jäsenvaltioista arvion biodiversiteetin monitasoisen hallinnoinnin osalta sekä kartoittamaan, millainen on alue- ja paikallishallinnon aktiivinen rooli tässä hallinnoinnissa. Samaisessa asiakirjassa tulee yksilöidä alueet, joiden biologinen monimuotoisuus saattaa olla vaarassa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallishallinnon sekä asianomaisen talous- ja järjestörakenteen väliltä puuttuvan koordinoidun hallinnointimallin poissaolon johdosta, sekä esittää ehdotuksia kyseisten uhkien poistamiseksi. |
| --- | --- |

6.

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan jäsenvaltioista arvion biodiversiteetin monitasoisen hallinnoinnin osalta sekä kartoittamaan, millainen on alue- ja paikallishallinnon aktiivinen rooli tässä hallinnoinnissa. Samaisessa asiakirjassa tulee yksilöidä alueet, joiden biologinen monimuotoisuus saattaa olla vaarassa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallishallinnon sekä asianomaisen talous- ja järjestörakenteen väliltä puuttuvan koordinoidun hallinnointimallin poissaolon johdosta, sekä esittää ehdotuksia kyseisten uhkien poistamiseksi.

| 7. | pitää näin ollen tervetulleena EU:n biodiversiteettistrategian 2020 toteamusta, että ”EU:n ja CBD-yleissopimuksen yhteiset tavoitteet on pyrittävä saavuttamaan alueellisten, kansallisten ja EU:n tason toimien yhdistelmällä” ja että Euroopan komissio pyrkii luomaa tuloksekkaita ja pitkäkestoisia kumppanuussuhteita ”maankäytön suunnittelun ja hallinnan alalla toimivien sidosryhmien kanssa luonnon monimuotoisuuden strategioiden täytäntöönpanemiseksi kaikilla tasoilla”. |
| --- | --- |

7.

pitää näin ollen tervetulleena EU:n biodiversiteettistrategian 2020 toteamusta, että ”EU:n ja CBD-yleissopimuksen yhteiset tavoitteet on pyrittävä saavuttamaan alueellisten, kansallisten ja EU:n tason toimien yhdistelmällä” ja että Euroopan komissio pyrkii luomaa tuloksekkaita ja pitkäkestoisia kumppanuussuhteita ”maankäytön suunnittelun ja hallinnan alalla toimivien sidosryhmien kanssa luonnon monimuotoisuuden strategioiden täytäntöönpanemiseksi kaikilla tasoilla”.

| 8. | painottaa CBD-yleissopimukseen liittyvän päätöksen X/22 (6) ja siihen sisältyvän biologista monimuotoisuutta koskevan alue- ja paikallisviranomaisten toimintasuunnitelman 2011–2020 sekä CBD-yleissopimukseen liittyvän päätöksen XI/8(A) (7) merkitystä. AK pitää CBD-päätöstä X/22 ainutlaatuisena, koska se on pisimmälle viety ”monitasoista hallintoa” edustava päätös monenvälisten ympäristösopimusten puitteissa. |
| --- | --- |

8.

painottaa CBD-yleissopimukseen liittyvän päätöksen X/22 (6) ja siihen sisältyvän biologista monimuotoisuutta koskevan alue- ja paikallisviranomaisten toimintasuunnitelman 2011–2020 sekä CBD-yleissopimukseen liittyvän päätöksen XI/8(A) (7) merkitystä. AK pitää CBD-päätöstä X/22 ainutlaatuisena, koska se on pisimmälle viety ”monitasoista hallintoa” edustava päätös monenvälisten ympäristösopimusten puitteissa.

| 9. | palauttaa mieliin, että CBD COP 10 -kokouksen pohjustamiseksi annetussa AK:n lausunnossa (8) puollettiin voimakkaasti päätöksen X/22 hyväksymistä ja että näin teki myös COP 10 -kokoukseen osallistunut AK:n valtuuskunta. Lisäksi AK sitoutui YK:n ympäristöohjelman UNEPin kanssa vuonna 2012 allekirjoittamassaan yhteisymmärryspöytäkirjassa edistämään kyseisen CBD-päätöksen toteuttamista. |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin, että CBD COP 10 -kokouksen pohjustamiseksi annetussa AK:n lausunnossa (8) puollettiin voimakkaasti päätöksen X/22 hyväksymistä ja että näin teki myös COP 10 -kokoukseen osallistunut AK:n valtuuskunta. Lisäksi AK sitoutui YK:n ympäristöohjelman UNEPin kanssa vuonna 2012 allekirjoittamassaan yhteisymmärryspöytäkirjassa edistämään kyseisen CBD-päätöksen toteuttamista.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvää päätöstä X/22 koskevat sitoumuksensa täytäntöön. Ne sitoutuivat kehittämään hallintomekanismejaan sekä lakimääräisiä ja vapaaehtoisuuteen perustuvia välineitään tarkoituksena tehdä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja tukea paikallisia ja alueellisia biodiversiteettitoimia ottaen samanaikaisesti huomioon CDB-päätöksessä X/22 määrätyn tehtävän, tavoitteet ja ohjeellisen toimintoluettelon sekä vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteet ja toimenpiteet. |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvää päätöstä X/22 koskevat sitoumuksensa täytäntöön. Ne sitoutuivat kehittämään hallintomekanismejaan sekä lakimääräisiä ja vapaaehtoisuuteen perustuvia välineitään tarkoituksena tehdä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja tukea paikallisia ja alueellisia biodiversiteettitoimia ottaen samanaikaisesti huomioon CDB-päätöksessä X/22 määrätyn tehtävän, tavoitteet ja ohjeellisen toimintoluettelon sekä vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteet ja toimenpiteet.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että neuvoston 12. kesäkuuta 2014 antamissa päätelmissä, jotka koskevat biologista monimuotoisuutta koskevan CBD-sopimuksen osapuolten konferenssin 12. kokousta lokakuussa 2014 (9), viitataan alue- ja paikallisviranomaisten rooliin CBD-sopimuksen strategisen suunnitelman toteuttamisessa vuoteen 2020 mennessä sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa neuvostoa soveltamaan tulevaisuudessa monitasoiseen hallintoon perustuvaa lähestymistapaa CBD-sopimuksen osapuolten konferensseja koskevissa päätelmissään ja tunnustamaan nykyistä selkeämmin paikallis- ja alueviranomaisten roolin valtiollisena sidosryhmänä erotuksena CBD-prosessin muihin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että neuvoston 12. kesäkuuta 2014 antamissa päätelmissä, jotka koskevat biologista monimuotoisuutta koskevan CBD-sopimuksen osapuolten konferenssin 12. kokousta lokakuussa 2014 (9), viitataan alue- ja paikallisviranomaisten rooliin CBD-sopimuksen strategisen suunnitelman toteuttamisessa vuoteen 2020 mennessä sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa neuvostoa soveltamaan tulevaisuudessa monitasoiseen hallintoon perustuvaa lähestymistapaa CBD-sopimuksen osapuolten konferensseja koskevissa päätelmissään ja tunnustamaan nykyistä selkeämmin paikallis- ja alueviranomaisten roolin valtiollisena sidosryhmänä erotuksena CBD-prosessin muihin sidosryhmiin.

| 12. | tarjoutuu jakamaan maailman muiden alueiden paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa kokemuksiaan biologista monimuotoisuutta ja CBD-päätöstä X/22 koskevasta monitasoisesta hallinnosta liittymällä tarkkailijan asemassa Euroopan unionin valtuuskuntaan, joka osallistuu biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten 12. konferenssiin vuoden 2014 lokakuussa. Se on jatkoa AK:n osallistumiselle sopimuspuolten 10. konferenssiin ja tukeutuu komitean YK:n ympäristöohjelman UNEPin kanssa solmimaan yhteisymmärryspöytäkirjaan, ja siten komitea pyrkii varmistamaan, että EU:n paikallis- ja alueyhteisöjen näkemyksille saadaan asianmukainen edustus. |
| --- | --- |

12.

tarjoutuu jakamaan maailman muiden alueiden paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa kokemuksiaan biologista monimuotoisuutta ja CBD-päätöstä X/22 koskevasta monitasoisesta hallinnosta liittymällä tarkkailijan asemassa Euroopan unionin valtuuskuntaan, joka osallistuu biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten 12. konferenssiin vuoden 2014 lokakuussa. Se on jatkoa AK:n osallistumiselle sopimuspuolten 10. konferenssiin ja tukeutuu komitean YK:n ympäristöohjelman UNEPin kanssa solmimaan yhteisymmärryspöytäkirjaan, ja siten komitea pyrkii varmistamaan, että EU:n paikallis- ja alueyhteisöjen näkemyksille saadaan asianmukainen edustus.

B.   
  EU:n paikallis- ja alueyhteisöjen rooli ja unionin jäsenvaltioilta tarvittava tuki EU:n biodiversiteettistrategian toteuttamisessa ja Aichin tavoitteiden saavuttamisessa

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että komitea on parhaillaan teettämässä tutkimusta luonnonpääomamme monitasoisesta hallinnasta (10) käsillä olevan lausunnon tueksi ja analysoidakseen jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä, paikallis- ja alueviranomaistahojen innovatiivista toimintaa ja nykyisiä parhaita käytänteitä sekä pystyäkseen tekemään yksityiskohtaisempia käytännön ehdotuksia monitasoisen hallinnon kehittämiseksi. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että komitea on parhaillaan teettämässä tutkimusta luonnonpääomamme monitasoisesta hallinnasta (10) käsillä olevan lausunnon tueksi ja analysoidakseen jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä, paikallis- ja alueviranomaistahojen innovatiivista toimintaa ja nykyisiä parhaita käytänteitä sekä pystyäkseen tekemään yksityiskohtaisempia käytännön ehdotuksia monitasoisen hallinnon kehittämiseksi.

| 14. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia näyttämään muille esimerkkiä ja suhtautuu erittäin myönteisesti strategioihin, toimiin ja innovatiivisiin lähestymistapoihin, joita lukuisat paikallis- ja alueyhteisöt ovat toteuttaneet alueensa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseksi ja hoitamiseksi kestävyysajattelun mukaisesti. Komitea pitää ilahduttavina myös eräiden jäsenvaltioiden hyviä aloitteita paikallis- ja alueyhteisöjen tukemiseksi. Kaikki nämä toimet ovat kannustaneet laatimaan seuraavassa esitetyt poliittiset suositukset. |
| --- | --- |

14.

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia näyttämään muille esimerkkiä ja suhtautuu erittäin myönteisesti strategioihin, toimiin ja innovatiivisiin lähestymistapoihin, joita lukuisat paikallis- ja alueyhteisöt ovat toteuttaneet alueensa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseksi ja hoitamiseksi kestävyysajattelun mukaisesti. Komitea pitää ilahduttavina myös eräiden jäsenvaltioiden hyviä aloitteita paikallis- ja alueyhteisöjen tukemiseksi. Kaikki nämä toimet ovat kannustaneet laatimaan seuraavassa esitetyt poliittiset suositukset.

Osallisuus kansallisiin strategioihin ja hallintoon

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaistahot pääsevät ylimalkaan tai pystyvät paremmin osallistumaan luonnon monimuotoisuutta koskevien kansallisten strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimiseen, tarkistamiseen ja toteuttamiseen. Yksi keino voisi olla järjestää paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisille yhteenliittymille edustus kansallisiin biodiversiteettikomissioihin ja ohjauskomiteoihin. |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaistahot pääsevät ylimalkaan tai pystyvät paremmin osallistumaan luonnon monimuotoisuutta koskevien kansallisten strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimiseen, tarkistamiseen ja toteuttamiseen. Yksi keino voisi olla järjestää paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisille yhteenliittymille edustus kansallisiin biodiversiteettikomissioihin ja ohjauskomiteoihin.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhteistyössä kunkin maan paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisten yhteenliittymien kanssa edelleen ohjeistusta käsitteleviä asiakirjoja, valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita sekä käytännön opastuspalveluita alueellisia ja paikallisia biodiversiteettistrategioita, toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä varten. |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhteistyössä kunkin maan paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisten yhteenliittymien kanssa edelleen ohjeistusta käsitteleviä asiakirjoja, valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita sekä käytännön opastuspalveluita alueellisia ja paikallisia biodiversiteettistrategioita, toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä varten.

| 17. | kehottaa painokkaasti alueviranomaisia kehittämään alueellisia luonnon monimuotoisuutta koskevia strategioita ja toimintasuunnitelmia sekä kaupunkeja ja kuntia laatimaan paikallisia luonnon monimuotoisuutta koskevia strategioita ja toimintasuunnitelmia. Komitea antaa tunnustusta alalla jo tähän mennessä käynnistetyistä toimista. Ne voivat tarjota sekä kattavan näkemyksen että käytännön puitteet sellaiselle paikallis- ja aluetasolla tapahtuvalle kestävällä pohjalla olevalla luonnon biologisen monimuotoisuuden hoidolle, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden, EU:n ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten tasolla määritellyt biodiversiteettitavoitteet. |
| --- | --- |

17.

kehottaa painokkaasti alueviranomaisia kehittämään alueellisia luonnon monimuotoisuutta koskevia strategioita ja toimintasuunnitelmia sekä kaupunkeja ja kuntia laatimaan paikallisia luonnon monimuotoisuutta koskevia strategioita ja toimintasuunnitelmia. Komitea antaa tunnustusta alalla jo tähän mennessä käynnistetyistä toimista. Ne voivat tarjota sekä kattavan näkemyksen että käytännön puitteet sellaiselle paikallis- ja aluetasolla tapahtuvalle kestävällä pohjalla olevalla luonnon biologisen monimuotoisuuden hoidolle, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden, EU:n ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) sopimuspuolten tasolla määritellyt biodiversiteettitavoitteet.

| 18. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään – esimerkiksi yhteistyössä paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisten järjestöjen kanssa – yhteyksien solmimista paikallis- ja alueyhteisöihin biologisen monimuotoisuuden hoidon vahvistamiseksi sekä luomaan tai taloudellisesti tukemaan kansallisia palkintoja tai tunnustuksia paikallis- ja alueviranomaisten biodiversiteettitoimien tukemiseksi. |
| --- | --- |

18.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään – esimerkiksi yhteistyössä paikallis- ja alueyhteisöjen valtakunnallisten järjestöjen kanssa – yhteyksien solmimista paikallis- ja alueyhteisöihin biologisen monimuotoisuuden hoidon vahvistamiseksi sekä luomaan tai taloudellisesti tukemaan kansallisia palkintoja tai tunnustuksia paikallis- ja alueviranomaisten biodiversiteettitoimien tukemiseksi.

| 19. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia omaksumaan kokonaisvaltaisen biologista monimuotoisuutta koskevan lähestymistavan kaikilla hallinnonaloilla ja kehittämään hallintoelintensä valmiuksia sekä hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti kansallisella, EU:n tai kansainvälisellä tasolla tarjolla olevia valmiuksien kehittämishankkeita, koulutuspaketteja ja ohjeistusta. Lisäksi komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tiivistämään biologiseen monimuotoisuuteen liittyvää yhteistyötään paikallis- ja alueviranomaisten järjestöissä, verkostoissa ja foorumeissa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Tämä on tärkeä keino koota yhteen resursseja ja kokemuksia yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja yhteisen poliittisen opastuksen antamiseksi jäsenvaltiolle, EU:lle ja CBD-yleissopimukseen liittyen. |
| --- | --- |

19.

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia omaksumaan kokonaisvaltaisen biologista monimuotoisuutta koskevan lähestymistavan kaikilla hallinnonaloilla ja kehittämään hallintoelintensä valmiuksia sekä hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti kansallisella, EU:n tai kansainvälisellä tasolla tarjolla olevia valmiuksien kehittämishankkeita, koulutuspaketteja ja ohjeistusta. Lisäksi komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tiivistämään biologiseen monimuotoisuuteen liittyvää yhteistyötään paikallis- ja alueviranomaisten järjestöissä, verkostoissa ja foorumeissa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Tämä on tärkeä keino koota yhteen resursseja ja kokemuksia yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja yhteisen poliittisen opastuksen antamiseksi jäsenvaltiolle, EU:lle ja CBD-yleissopimukseen liittyen.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään koordinointia kunkin maan paikallis- ja alueviranomaisten kanssa laatiessaan maakohtaisia näkökantoja ja seurantatoimia, jotka liittyvät EU:n biodiversiteettistrategian yhteiseen täytäntöönpanokehykseen tai maakohtaiseen toimintaan biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen puitteissa (raportointiin). |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään koordinointia kunkin maan paikallis- ja alueviranomaisten kanssa laatiessaan maakohtaisia näkökantoja ja seurantatoimia, jotka liittyvät EU:n biodiversiteettistrategian yhteiseen täytäntöönpanokehykseen tai maakohtaiseen toimintaan biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen puitteissa (raportointiin).

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yhteisymmärryksessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa yhteisiä yhteensopivia indikaattoreita, jotta tilannetta ja kehityssuuntauksia kunkin biodiversiteettistrategian toiminta-aloilla voidaan verrata eri toimintatasojen kesken. |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yhteisymmärryksessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa yhteisiä yhteensopivia indikaattoreita, jotta tilannetta ja kehityssuuntauksia kunkin biodiversiteettistrategian toiminta-aloilla voidaan verrata eri toimintatasojen kesken.

EU:n luonnonsuojelulainsäädännön täytäntöönpanon vahvistaminen

| 22. | toistaa, että jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten on työskenneltävä yhdessä tehokkaasti ja ripeästi saadakseen valmiiksi Natura 2000 -hoitosuunnitelmat tai vastaavat välineet, joissa määritellään luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian tavoitteen 1 saavuttamisen kannalta välttämättömät suojelu- ja ennallistamistoimenpiteet. |
| --- | --- |

22.

toistaa, että jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten on työskenneltävä yhdessä tehokkaasti ja ripeästi saadakseen valmiiksi Natura 2000 -hoitosuunnitelmat tai vastaavat välineet, joissa määritellään luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian tavoitteen 1 saavuttamisen kannalta välttämättömät suojelu- ja ennallistamistoimenpiteet.

Ekosysteemien ja ekosysteemipalveluiden ylläpitäminen ja ennallistaminen

| 23. | toivoo jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten toteuttavan yhteisiä ponnisteluja, jotta saavutettaisiin vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian toinen tavoite, jonka mukaan ainakin 15 prosenttia huonontuneista ekosysteemeistä on ennallistettava vuoteen 2020 mennessä, ja pysäytettäisiin luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja ekosysteemien heikentyminen ja ennallistettaisiin ne kaikkialla Euroopassa eikä ainoastaan Natura 2000 -alueilla. |
| --- | --- |

23.

toivoo jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten toteuttavan yhteisiä ponnisteluja, jotta saavutettaisiin vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian toinen tavoite, jonka mukaan ainakin 15 prosenttia huonontuneista ekosysteemeistä on ennallistettava vuoteen 2020 mennessä, ja pysäytettäisiin luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja ekosysteemien heikentyminen ja ennallistettaisiin ne kaikkialla Euroopassa eikä ainoastaan Natura 2000 -alueilla.

| 24. | toistaa paikallis- ja alueviranomaisille osoittamansa kehotuksen (11) noudattaa periaatetta, jonka mukaan varmistetaan, ettei tapahdu luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, ja soveltaa sitä yhdyskunta- ja aluesuunnitteluun, asumis-, teollisuus-, maatalous-, kalatalous-, metsätalous-, virkistys-, matkailu-, energia- tai liikenneinfrastruktuurin lupamenettelyihin ja taloudelliseen tukeen takaamalla, että ryhdytään kompensoiviin/korvaaviin toimiin sellaisten jäljelle jäävien, luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin kohdistuvien negatiivisten vaikutusten osalta, jotka eivät ole vältettävissä. |
| --- | --- |

24.

toistaa paikallis- ja alueviranomaisille osoittamansa kehotuksen (11) noudattaa periaatetta, jonka mukaan varmistetaan, ettei tapahdu luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, ja soveltaa sitä yhdyskunta- ja aluesuunnitteluun, asumis-, teollisuus-, maatalous-, kalatalous-, metsätalous-, virkistys-, matkailu-, energia- tai liikenneinfrastruktuurin lupamenettelyihin ja taloudelliseen tukeen takaamalla, että ryhdytään kompensoiviin/korvaaviin toimiin sellaisten jäljelle jäävien, luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin kohdistuvien negatiivisten vaikutusten osalta, jotka eivät ole vältettävissä.

| 25. | muistuttaa, että ensisijaisena on pidettävä ekosysteemien rappeutumisen estämistä ja huonokuntoisten ekosysteemien toiminnallisuuden elvyttämistä, sillä ihmisen toiminnasta johtuvan ekologisen epätasapainon aiheuttamien haittojen korjaaminen on aina kallista, aikaa vaativaa ja erityisesti tuloksiltaan epävarmaa. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että ensisijaisena on pidettävä ekosysteemien rappeutumisen estämistä ja huonokuntoisten ekosysteemien toiminnallisuuden elvyttämistä, sillä ihmisen toiminnasta johtuvan ekologisen epätasapainon aiheuttamien haittojen korjaaminen on aina kallista, aikaa vaativaa ja erityisesti tuloksiltaan epävarmaa.

| 26. | tähdentää valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta talouskysymyksenä tarkastelevien TEEB-tutkimusten (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) merkitystä ekosysteemipalvelujen arvottamisen kannalta ja tarvetta soveltaa kyseistä lähestymistapaa paikallisiin hankkeisiin, jotta pystytään osoittamaan esimerkiksi valtakunnallisesti, alueellisesti ja paikallisesti suojeltujen alueiden tuottamat sosioekonomiset hyödyt. Lisäksi komitea korostaa, että EU:n biodiversiteettistrategian viidennen toimen tukemiseksi luonnonpääoman arvo tulee ottaa huomioon valtio-, alue- ja paikallistason suunnittelussa, tilinpidossa/raportoinnissa ja budjetoinnissa. |
| --- | --- |

26.

tähdentää valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta talouskysymyksenä tarkastelevien TEEB-tutkimusten (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) merkitystä ekosysteemipalvelujen arvottamisen kannalta ja tarvetta soveltaa kyseistä lähestymistapaa paikallisiin hankkeisiin, jotta pystytään osoittamaan esimerkiksi valtakunnallisesti, alueellisesti ja paikallisesti suojeltujen alueiden tuottamat sosioekonomiset hyödyt. Lisäksi komitea korostaa, että EU:n biodiversiteettistrategian viidennen toimen tukemiseksi luonnonpääoman arvo tulee ottaa huomioon valtio-, alue- ja paikallistason suunnittelussa, tilinpidossa/raportoinnissa ja budjetoinnissa.

| 27. | katsoo, että vaikka ekosysteemipalvelujen taloudellinen arviointi voi osoittautua tarpeelliseksi tiettyjen kustannus-hyötyanalyysien yhteydessä, jotta voidaan sovitella keskenään ristiriitaisia tavoitteita, arviointi ei ole metodologisesti eikä eettisesti helppoa. AK kannattaakin – mm. komitean lausunnossa CdR 4577/2013 fin mainittuja – vaihtoehtoisia ja joustavia tapoja arvioida biologisen monimuotoisuuden vähenemisen kustannuksia. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että vaikka ekosysteemipalvelujen taloudellinen arviointi voi osoittautua tarpeelliseksi tiettyjen kustannus-hyötyanalyysien yhteydessä, jotta voidaan sovitella keskenään ristiriitaisia tavoitteita, arviointi ei ole metodologisesti eikä eettisesti helppoa. AK kannattaakin – mm. komitean lausunnossa CdR 4577/2013 fin mainittuja – vaihtoehtoisia ja joustavia tapoja arvioida biologisen monimuotoisuuden vähenemisen kustannuksia.

| 28. | pitää tarpeellisena, että paikallis- ja alueviranomaisia tuetaan näiden työssä biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevan tietoisuuden parantamiseksi ja näiden tarjotessa palveluja ja suorittaessa GIS-paikkatietojärjestelmiin (Geographic Information Systems) perustuvia kartoituksia käyttäen paikallis- ja/tai aluesuunnittelutarkoituksiin ja ekosysteemien tilan tarkkailuun soveltuvia mittakaavoja, ja että nämä tarpeet otetaan huomioon kehitettäessä ekosysteemipalveluiden ja niiden Euroopalle tuottamien etujen kartoitus- ja arviointitoimia (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES). Komitea katsoo myös, että paikallis- ja alueviranomaisia tulee auttaa hallinnoimaan ympäristöä koskevaa paikkatietoa INSPIREn kanssa yhteensopivalla tavalla tietojenvaihdon helpottamiseksi ja myös vihreän infrastruktuurin yhdistämiseksi rajojen yli. |
| --- | --- |

28.

pitää tarpeellisena, että paikallis- ja alueviranomaisia tuetaan näiden työssä biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevan tietoisuuden parantamiseksi ja näiden tarjotessa palveluja ja suorittaessa GIS-paikkatietojärjestelmiin (Geographic Information Systems) perustuvia kartoituksia käyttäen paikallis- ja/tai aluesuunnittelutarkoituksiin ja ekosysteemien tilan tarkkailuun soveltuvia mittakaavoja, ja että nämä tarpeet otetaan huomioon kehitettäessä ekosysteemipalveluiden ja niiden Euroopalle tuottamien etujen kartoitus- ja arviointitoimia (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES). Komitea katsoo myös, että paikallis- ja alueviranomaisia tulee auttaa hallinnoimaan ympäristöä koskevaa paikkatietoa INSPIREn kanssa yhteensopivalla tavalla tietojenvaihdon helpottamiseksi ja myös vihreän infrastruktuurin yhdistämiseksi rajojen yli.

| 29. | toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan ajantasaisen tiedon jakamiseksi paikallis- ja alueviranomaisille ja asiasta kiinnostuneille kansalaisille on luotava verkkoportaaleja, joiden tietoja tarkastetaan ja päivitetään säännöllisesti, ja suhtautuu myönteisesti EU:n laajuisen sähköisen MAES-kartaston perustamiseen. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan ajantasaisen tiedon jakamiseksi paikallis- ja alueviranomaisille ja asiasta kiinnostuneille kansalaisille on luotava verkkoportaaleja, joiden tietoja tarkastetaan ja päivitetään säännöllisesti, ja suhtautuu myönteisesti EU:n laajuisen sähköisen MAES-kartaston perustamiseen.

| 30. | huomauttaa, että kaupungistuminen on paitsi haaste myös mahdollisuus ekosysteemipalvelujen ylläpitämiseen ja hoitoon. On selvästi välttämätöntä tarkastella niiden vaikuttavien tekijöiden ja vaikutusten sekä syöte- ja tuotosvirtojen välisiä yhteyksiä, jotka kytkevät kaupungit itse kaupungissa ja sen alueen ulkopuolella oleviin. Taajama-alueita pitäisi rohkaista ja tukemalla kannustaa ottamaan kantaakseen enemmän vastuuta sellaisten menetelmien tunnetuksi tekemisestä ja kehittämisestä, joiden avulla luonnonympäristö ja ihmisten tarpeet ja heidän hyvinvointinsa kyetään integroimaan keskenään. Komitea painottaa myös maiseman merkitystä ihmisen ja ympäristön välisen suhteen ilmentymänä sekä vastuuta maiseman hoitamisesta, jolla on merkittävä vaikutus luonnon monimuotoisuuteen. Se muistuttaa vuoden 2000 eurooppalaisen maisema-alan yleissopimuksen merkityksestä ja korostaa mahdollisuutta löytää yhteisvaikutuksia biodiversiteettistrategian kanssa. |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että kaupungistuminen on paitsi haaste myös mahdollisuus ekosysteemipalvelujen ylläpitämiseen ja hoitoon. On selvästi välttämätöntä tarkastella niiden vaikuttavien tekijöiden ja vaikutusten sekä syöte- ja tuotosvirtojen välisiä yhteyksiä, jotka kytkevät kaupungit itse kaupungissa ja sen alueen ulkopuolella oleviin. Taajama-alueita pitäisi rohkaista ja tukemalla kannustaa ottamaan kantaakseen enemmän vastuuta sellaisten menetelmien tunnetuksi tekemisestä ja kehittämisestä, joiden avulla luonnonympäristö ja ihmisten tarpeet ja heidän hyvinvointinsa kyetään integroimaan keskenään. Komitea painottaa myös maiseman merkitystä ihmisen ja ympäristön välisen suhteen ilmentymänä sekä vastuuta maiseman hoitamisesta, jolla on merkittävä vaikutus luonnon monimuotoisuuteen. Se muistuttaa vuoden 2000 eurooppalaisen maisema-alan yleissopimuksen merkityksestä ja korostaa mahdollisuutta löytää yhteisvaikutuksia biodiversiteettistrategian kanssa.

| 31. | kiinnittää huomiota ekosysteemipalvelujen kehittämiseen liittyviin talousnäkymiin. On itsestään selvää, että asuminen terveiden ekosysteemien piirissä ja niiden arvon kasvattaminen tukevat vihreän talouden tärkeimpiä osatekijöitä: kestävällä pohjalla olevaa talouden edistystä, saastumisen vähentymistä ja resurssitehokkuutta. Jotta kyetään ottamaan vihreän talouden ekosysteemien hallintaan tuomista hyödyistä kaikki etu, sille ominaiset prosessit on syytä viedä osaksi kaikkien hallintotasojen (toisin sanoen paikallinen, alueellinen, valtiollinen ja globaali taso) päätöksentekomenettelyjä resurssienkäytön järkeistämisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää huomiota ekosysteemipalvelujen kehittämiseen liittyviin talousnäkymiin. On itsestään selvää, että asuminen terveiden ekosysteemien piirissä ja niiden arvon kasvattaminen tukevat vihreän talouden tärkeimpiä osatekijöitä: kestävällä pohjalla olevaa talouden edistystä, saastumisen vähentymistä ja resurssitehokkuutta. Jotta kyetään ottamaan vihreän talouden ekosysteemien hallintaan tuomista hyödyistä kaikki etu, sille ominaiset prosessit on syytä viedä osaksi kaikkien hallintotasojen (toisin sanoen paikallinen, alueellinen, valtiollinen ja globaali taso) päätöksentekomenettelyjä resurssienkäytön järkeistämisen tukemiseksi.

| 32. | korostaa vihreän infrastruktuurin potentiaalia yhdennettynä ja monikäyttöisenä alueellisena välineenä, jolla voidaan edistää monitasoisen hallinnon periaatteiden täytäntöönpanoa luonnon monimuotoisuuden hallinnoinnissa ja suojelussa sekä parantaa alueen ekosysteemipalveluita ja tukea näin Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvaa alueellista toimintasuunnitelmaa vahvistamalla alueellista yhteenkuuluvuutta ja identiteettiä. |
| --- | --- |

32.

korostaa vihreän infrastruktuurin potentiaalia yhdennettynä ja monikäyttöisenä alueellisena välineenä, jolla voidaan edistää monitasoisen hallinnon periaatteiden täytäntöönpanoa luonnon monimuotoisuuden hallinnoinnissa ja suojelussa sekä parantaa alueen ekosysteemipalveluita ja tukea näin Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvaa alueellista toimintasuunnitelmaa vahvistamalla alueellista yhteenkuuluvuutta ja identiteettiä.

Vihreän infrastruktuurin toteuttaminen

| 33. | toistaa paikallis- ja alueviranomaisille osoittamansa kehotuksen (12) maaseudun ja taajamien vihreän infrastruktuurin käyttöönotosta, ylläpidosta ja valvonnasta varsinkin niille annettujen alue-, taajama- ja yhteiskuntasuunnitteluun, maankäytön sääntelyyn, suunnittelulupamenettelyihin sekä rakennusnormeihin, -määräyksiin ja -koodeihin liittyvien vastuutehtävien myötä. |
| --- | --- |

33.

toistaa paikallis- ja alueviranomaisille osoittamansa kehotuksen (12) maaseudun ja taajamien vihreän infrastruktuurin käyttöönotosta, ylläpidosta ja valvonnasta varsinkin niille annettujen alue-, taajama- ja yhteiskuntasuunnitteluun, maankäytön sääntelyyn, suunnittelulupamenettelyihin sekä rakennusnormeihin, -määräyksiin ja -koodeihin liittyvien vastuutehtävien myötä.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallisia ja aluekohtaisia vihreän infrastruktuurin hallinnointi- ja suunnitteluhankkeita osoittamalla tarpeelliset voimavarat ja tarjoamalla selväpiirteistä opastusta ja ohjausta, mihin kuuluu kansallisten vihreän infrastruktuurin verkostojen ja ekologisten verkostojen määrittäminen, sekä antamaan valtiollisella tasolla yhdyskuntasuunnittelua koskevaa lainsäädäntöä ja laatimaan yhdyskuntasuunnittelupolitiikkaa, joiden pohjalta paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät harkitsemaan vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä yhdyskunta-, taajama- ja aluesuunnittelujärjestelmäänsä. |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallisia ja aluekohtaisia vihreän infrastruktuurin hallinnointi- ja suunnitteluhankkeita osoittamalla tarpeelliset voimavarat ja tarjoamalla selväpiirteistä opastusta ja ohjausta, mihin kuuluu kansallisten vihreän infrastruktuurin verkostojen ja ekologisten verkostojen määrittäminen, sekä antamaan valtiollisella tasolla yhdyskuntasuunnittelua koskevaa lainsäädäntöä ja laatimaan yhdyskuntasuunnittelupolitiikkaa, joiden pohjalta paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät harkitsemaan vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä yhdyskunta-, taajama- ja aluesuunnittelujärjestelmäänsä.

| 35. | korostaa, että vihreän infrastruktuurin tehokkaan toteuttamisen vuoksi on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset ylläpitävät ja kehittävät olemassa olevia yhteistyöohjelmia ja perustavat uusia makroalue- ja yleiseurooppalaisen tason ohjelmia paikallis- ja alueviranomaisten rajatylittävää yhteistyötä varten. Lisäksi on vahvistettava hajautettua kehitysyhteistyötä ja hyödynnettävä yhteisiä ja yhdennettyjä toimia biodiversiteetin suojelemiseksi ja hoitamiseksi. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vihreän infrastruktuurin tehokkaan toteuttamisen vuoksi on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset ylläpitävät ja kehittävät olemassa olevia yhteistyöohjelmia ja perustavat uusia makroalue- ja yleiseurooppalaisen tason ohjelmia paikallis- ja alueviranomaisten rajatylittävää yhteistyötä varten. Lisäksi on vahvistettava hajautettua kehitysyhteistyötä ja hyödynnettävä yhteisiä ja yhdennettyjä toimia biodiversiteetin suojelemiseksi ja hoitamiseksi.

Suuren yleisön, sidosryhmien ja kumppanitahojen osallistaminen

| 36. | kiinnittää huomiota siihen, että paikallisyhteisöissä on useissa tapauksissa perinteistä tai yksilökohtaista tietämystä siitä, kuinka luonnonvarat pystyvät ylläpitämään yhteisöjä ja antamaan sen jäsenille toimeentulon. Nämä valmiudet voivat tukea ekosysteemipalvelujen ylläpitämistä ja ennallistamista, jos niitä tuetaan asianmukaisesti ja ne sisällytetään toimivalla tavalla biodiversiteettipolitiikan muokkaamiseen ja sitä koskevaan suunnitteluun. Komitea kannustaa jäsenvaltioita käynnistämään kansallisia aloitteita, joilla tuetaan kansallisten biodiversiteettitavoitteiden saavuttamista edistäviä paikallisyhteisöjen omaehtoisia kumppanuuksia. |
| --- | --- |

36.

kiinnittää huomiota siihen, että paikallisyhteisöissä on useissa tapauksissa perinteistä tai yksilökohtaista tietämystä siitä, kuinka luonnonvarat pystyvät ylläpitämään yhteisöjä ja antamaan sen jäsenille toimeentulon. Nämä valmiudet voivat tukea ekosysteemipalvelujen ylläpitämistä ja ennallistamista, jos niitä tuetaan asianmukaisesti ja ne sisällytetään toimivalla tavalla biodiversiteettipolitiikan muokkaamiseen ja sitä koskevaan suunnitteluun. Komitea kannustaa jäsenvaltioita käynnistämään kansallisia aloitteita, joilla tuetaan kansallisten biodiversiteettitavoitteiden saavuttamista edistäviä paikallisyhteisöjen omaehtoisia kumppanuuksia.

| 37. | tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä asema suuren yleisön informoimisessa, valistamisessa ja valveuttamisessa (ympäristönsuojelutoimien tilastoluokitukseen liittyvät toimet – Classification of Environmental Protection Activities, CEPA). Biodiversiteettipolitiikan tavoitteet eivät ole kovinkaan tuttuja suurelle yleisölle. On kuitenkin olennaisen tärkeää, että kansalaiset ja sidosryhmien suuri joukko ovat perillä siitä, miten isoista asioista on kyse. AK:n näkemyksen mukaan kansalaisten tiedealoitteiden edistäminen on tärkeä menetelmä ihmisten osallistamiseksi ja kouluttamiseksi, ja sen avulla pystytään myös hyödyntämään paikallista tietämystä tuloksekkaasti. Lisäksi komitea kannustaa jäsenvaltioita auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia näiden CEPA-toimissa esimerkiksi tarjoamalla asianmukaisen kansallisen tiedonvälitysjärjestelmän. |
| --- | --- |

37.

tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä asema suuren yleisön informoimisessa, valistamisessa ja valveuttamisessa (ympäristönsuojelutoimien tilastoluokitukseen liittyvät toimet – Classification of Environmental Protection Activities, CEPA). Biodiversiteettipolitiikan tavoitteet eivät ole kovinkaan tuttuja suurelle yleisölle. On kuitenkin olennaisen tärkeää, että kansalaiset ja sidosryhmien suuri joukko ovat perillä siitä, miten isoista asioista on kyse. AK:n näkemyksen mukaan kansalaisten tiedealoitteiden edistäminen on tärkeä menetelmä ihmisten osallistamiseksi ja kouluttamiseksi, ja sen avulla pystytään myös hyödyntämään paikallista tietämystä tuloksekkaasti. Lisäksi komitea kannustaa jäsenvaltioita auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia näiden CEPA-toimissa esimerkiksi tarjoamalla asianmukaisen kansallisen tiedonvälitysjärjestelmän.

| 38. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on jatkettava ja tehostettava pyrkimyksiään lisätä kaikkien sidosryhmien ja kansalaisten tietoisuutta biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä tavoitteista toteuttamalla tai edistämällä kohdennettuja tiedotusohjelmia. |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on jatkettava ja tehostettava pyrkimyksiään lisätä kaikkien sidosryhmien ja kansalaisten tietoisuutta biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä tavoitteista toteuttamalla tai edistämällä kohdennettuja tiedotusohjelmia.

| 39. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tukemaan ja virallistamaan uusia useiden osapuolten välisiä kumppanuuksia, joissa on mukana yksityisyrityksiä sekä kansalaisyhteiskunnan – mm. ympäristöalan kansalaisjärjestöjen – ja tiedeyhteisön tahoja, ja kehittämään näiden kumppanien kanssa paikallista ja/tai alueellista yhteistyötä. Tavoitteena on kansallisen tai EU:n myöntämän rahoituksen (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma) tehokas käyttö. Lisäksi komitea kehottaa edistämään sellaisten avainalojen kuin maatalouden, matkailun ja ulkoliikunta-alan järjestöjen tai yritysten vapaaehtoisia sitoumuksia. |
| --- | --- |

39.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tukemaan ja virallistamaan uusia useiden osapuolten välisiä kumppanuuksia, joissa on mukana yksityisyrityksiä sekä kansalaisyhteiskunnan – mm. ympäristöalan kansalaisjärjestöjen – ja tiedeyhteisön tahoja, ja kehittämään näiden kumppanien kanssa paikallista ja/tai alueellista yhteistyötä. Tavoitteena on kansallisen tai EU:n myöntämän rahoituksen (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma) tehokas käyttö. Lisäksi komitea kehottaa edistämään sellaisten avainalojen kuin maatalouden, matkailun ja ulkoliikunta-alan järjestöjen tai yritysten vapaaehtoisia sitoumuksia.

| 40. | painottaa olevan tarpeellista, että kaikki asiaankuuluvat hallinnon tasot varmistavat, että osapuolet pystyvät osallistumaan onnistuneesti ja kattavasti biodiversiteettipolitiikan suunnittelu- ja toteuttamisprosesseihin, koska tällöin tulosten yhteiskunnallinen merkitys on todennäköisesti hyvä, mistä esimerkkeinä mainittakoon sidosryhmäarvojen parempi yleinen ymmärtäminen sekä luottamuksen kasvu ja opin karttuminen. Tähän kuuluvat tuloksekkaat osallistavat menettelytavat esimerkiksi luonnonsuojelualueiden määrittelemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

40.

painottaa olevan tarpeellista, että kaikki asiaankuuluvat hallinnon tasot varmistavat, että osapuolet pystyvät osallistumaan onnistuneesti ja kattavasti biodiversiteettipolitiikan suunnittelu- ja toteuttamisprosesseihin, koska tällöin tulosten yhteiskunnallinen merkitys on todennäköisesti hyvä, mistä esimerkkeinä mainittakoon sidosryhmäarvojen parempi yleinen ymmärtäminen sekä luottamuksen kasvu ja opin karttuminen. Tähän kuuluvat tuloksekkaat osallistavat menettelytavat esimerkiksi luonnonsuojelualueiden määrittelemisen yhteydessä.

Haitallisten vieraslajien torjuminen

| 41. | odottaa, että valmisteilla oleva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennaltaehkäisemisestä ja hallinnasta (13) auttaa paikallis- ja alueviranomaisia puuttumaan tähän paikallista luonnon monimuotoisuutta, ekosysteemipalveluja sekä ihmisen terveyttä ja kansantalouksia uhkaavaan vakavaan vaaraan. Haitallisia vieraslajeja koskevan EU:n oikeuskehyksen puitteissa sekä kansallisen lainsäädännön ja ohjelmien ja rajatylittävien aloitteiden puitteissa toimivina tahoina alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat parhaassa asemassa ryhtyäkseen tehokkaisiin toimiin valvoakseen, ehkäistäkseen ennakolta ja hävittääkseen ja pitääkseen hallinnassa nämä lajit ja tarjotakseen tukea ja paikallistuntemusta, jotta pystytään tasapainottamaan asiaankuuluvat sosioekonomiset ja ympäristöedut keskenään ja lisäämään yleistä tietoisuutta ongelmasta. |
| --- | --- |

41.

odottaa, että valmisteilla oleva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennaltaehkäisemisestä ja hallinnasta (13) auttaa paikallis- ja alueviranomaisia puuttumaan tähän paikallista luonnon monimuotoisuutta, ekosysteemipalveluja sekä ihmisen terveyttä ja kansantalouksia uhkaavaan vakavaan vaaraan. Haitallisia vieraslajeja koskevan EU:n oikeuskehyksen puitteissa sekä kansallisen lainsäädännön ja ohjelmien ja rajatylittävien aloitteiden puitteissa toimivina tahoina alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat parhaassa asemassa ryhtyäkseen tehokkaisiin toimiin valvoakseen, ehkäistäkseen ennakolta ja hävittääkseen ja pitääkseen hallinnassa nämä lajit ja tarjotakseen tukea ja paikallistuntemusta, jotta pystytään tasapainottamaan asiaankuuluvat sosioekonomiset ja ympäristöedut keskenään ja lisäämään yleistä tietoisuutta ongelmasta.

Biodiversiteettiä koskevien näkökohtien valtavirtaistaminen ja rahoitus

| 42. | huomauttaa, että biodiversiteetti on toiminta-alojen rajat ylittävä asia. Tuloksekas politiikan toteuttaminen edellyttää, että biodiversiteetin säilyttäminen valtavirtaistetaan valtiollisen, alueellisen ja paikallisen hallinnon eri aloille (yhdyskunta-, taajama- ja maisemasuunnittelu, maatalous, metsätalous, kalastus, energia, ilmastonmuutos, terveys, liikenne, asuminen, maankäyttö yms.) vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) Aichin tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että biodiversiteetti on toiminta-alojen rajat ylittävä asia. Tuloksekas politiikan toteuttaminen edellyttää, että biodiversiteetin säilyttäminen valtavirtaistetaan valtiollisen, alueellisen ja paikallisen hallinnon eri aloille (yhdyskunta-, taajama- ja maisemasuunnittelu, maatalous, metsätalous, kalastus, energia, ilmastonmuutos, terveys, liikenne, asuminen, maankäyttö yms.) vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) Aichin tavoitteiden mukaisesti.

| 43. | kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien viranomaistahojen kaikilla hallintotasoilla on erityisen tarpeellista tiedostaa maatalouden biodiversiteettikysymys ja käsitellä sitä, koska maatalousintresseihin ja agroekosysteemiin ylipäätään liittyvien lajien, rotujen/lajikkeiden ja geneettisten resurssien biodiversiteettipotentiaali on merkittävä. |
| --- | --- |

43.

kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien viranomaistahojen kaikilla hallintotasoilla on erityisen tarpeellista tiedostaa maatalouden biodiversiteettikysymys ja käsitellä sitä, koska maatalousintresseihin ja agroekosysteemiin ylipäätään liittyvien lajien, rotujen/lajikkeiden ja geneettisten resurssien biodiversiteettipotentiaali on merkittävä.

| 44. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ja jäsenvaltioita kohdentamaan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta peräisin oleva rahoitus huolellisemmin luonnon monimuotoisuuden suojeluun, mihin kuuluu määrällisten biodiversiteettitavoitteiden sisällyttäminen alueellisiin maaseudunkehittämisohjelmiin sekä maaseudun ympäristötoimenpiteiden yhtenevä lokalisointi ja määrärahojen osoittaminen niitä varten. Tätä ajatellen olisi erityisen hyödyllistä edistää luonnon monimuotoisuuteen liittyviä yhteisölähtöisiä paikalliskehitysaloitteita (esim. maataloustuottajat ja metsätalouden harjoittajat maisemallisten ominaispiirteiden jatkuvuuden turvaamiseksi, geneettisten resurssien suojeleminen). |
| --- | --- |

44.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ja jäsenvaltioita kohdentamaan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta peräisin oleva rahoitus huolellisemmin luonnon monimuotoisuuden suojeluun, mihin kuuluu määrällisten biodiversiteettitavoitteiden sisällyttäminen alueellisiin maaseudunkehittämisohjelmiin sekä maaseudun ympäristötoimenpiteiden yhtenevä lokalisointi ja määrärahojen osoittaminen niitä varten. Tätä ajatellen olisi erityisen hyödyllistä edistää luonnon monimuotoisuuteen liittyviä yhteisölähtöisiä paikalliskehitysaloitteita (esim. maataloustuottajat ja metsätalouden harjoittajat maisemallisten ominaispiirteiden jatkuvuuden turvaamiseksi, geneettisten resurssien suojeleminen).

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia huolehtimaan siitä, että EAKR:n tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti, sillä biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit sisältyvät nyt ensi kertaa tavoitteisiin ja tarjolla on näin ollen uusia mahdollisuuksia rahoittaa vihreän infrastruktuurin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia huolehtimaan siitä, että EAKR:n tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti, sillä biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit sisältyvät nyt ensi kertaa tavoitteisiin ja tarjolla on näin ollen uusia mahdollisuuksia rahoittaa vihreän infrastruktuurin käyttöönottoa.

| 46. | korostaa Life-ohjelman tärkeyttä paikallis- ja alueyhteisöjen biodiversiteetti- ja vihreän infrastruktuurin hankkeiden kannalta ja kehottaa Life-ohjelman kansallisia yhteyspisteitä tekemään tiivistä yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen sekä ohjelman alueellisten yhteyspisteiden kanssa Life-hakemusten valmistelussa. Lisäksi komitea toivoo, että Life-ohjelman uusi integroitujen hankkeiden rahoitusluokka lisää tuen saantia aluetason hankkeille – myös muista EU:n, kansallisista ja yksityisistä rahastoista. (14) |
| --- | --- |

46.

korostaa Life-ohjelman tärkeyttä paikallis- ja alueyhteisöjen biodiversiteetti- ja vihreän infrastruktuurin hankkeiden kannalta ja kehottaa Life-ohjelman kansallisia yhteyspisteitä tekemään tiivistä yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen sekä ohjelman alueellisten yhteyspisteiden kanssa Life-hakemusten valmistelussa. Lisäksi komitea toivoo, että Life-ohjelman uusi integroitujen hankkeiden rahoitusluokka lisää tuen saantia aluetason hankkeille – myös muista EU:n, kansallisista ja yksityisistä rahastoista. (14)

| 47. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kunkin jäsenvaltion tukemina tutkimaan mahdollisuuksia hyödyntää innovatiivisia rahoitusmuotoja, mikä voisi esimerkiksi käsittää yksityiset tai yrityselämän säätiöt, julkisoikeudelliset säätiöt, alueellisen/valtakunnallisen arpajaistoiminnan, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, metsätalouden hiilinieluhankkeet, turvemaiden ennallistamishankkeet, verotukselliset kannustimet, ekosysteemipalveluista perittävät maksut, vapaaehtoispohjalta tehtävät merkinnät/sertifiointi tai paikalliset yrityskumppanuudet. Kaavoitus- ja rakennuslupien myöntämisestä saatavat varat olisi ohjattava suoraan paikallisiin ja alueellisiin hankkeisiin, jotka liittyvät biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

47.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kunkin jäsenvaltion tukemina tutkimaan mahdollisuuksia hyödyntää innovatiivisia rahoitusmuotoja, mikä voisi esimerkiksi käsittää yksityiset tai yrityselämän säätiöt, julkisoikeudelliset säätiöt, alueellisen/valtakunnallisen arpajaistoiminnan, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, metsätalouden hiilinieluhankkeet, turvemaiden ennallistamishankkeet, verotukselliset kannustimet, ekosysteemipalveluista perittävät maksut, vapaaehtoispohjalta tehtävät merkinnät/sertifiointi tai paikalliset yrityskumppanuudet. Kaavoitus- ja rakennuslupien myöntämisestä saatavat varat olisi ohjattava suoraan paikallisiin ja alueellisiin hankkeisiin, jotka liittyvät biologiseen monimuotoisuuteen.

| 48. | kehottaa paikallisviranomaisia pyrkimään tehokkaasti siihen, että kaikilla rahoituksen tasoilla lopetetaan biodiversiteetille haitalliset tuet ja verojärjestelyt. |
| --- | --- |

48.

kehottaa paikallisviranomaisia pyrkimään tehokkaasti siihen, että kaikilla rahoituksen tasoilla lopetetaan biodiversiteetille haitalliset tuet ja verojärjestelyt.

| 49. | tähdentää EU-hankkeiden kansallisen osarahoituksen olevan tärkeää, jotta paikallis- ja alueyhteisöt pystyvät tekemään yhteisrahoitettuja biodiversiteetti-aiheisia EU:n hankkeita koskevia hakemuksia ja jotta ne saisivat paremmat lähtökohdat hyödyntää mahdollisuuksia saada rahoitusta alueeseen mukautettuihin biodiversiteetti- ja vihreän infrastruktuurin ratkaisuihin EU:n rahastojen toimenpideohjelmien puitteissa ja investoida välttämättömään toiminta-alojen rajat ylittävien valmiuksien kehittämiseen, yhteisrahoitukseen ja verkottumiseen. Lisäksi komitea tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten (pilotti)toimien rahoituksessa käytettävien kansallisten rahoitusohjelmien merkityksen. Nämä toimet edistävät omalta osaltaan kansallisten biodiversiteettitavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

49.

tähdentää EU-hankkeiden kansallisen osarahoituksen olevan tärkeää, jotta paikallis- ja alueyhteisöt pystyvät tekemään yhteisrahoitettuja biodiversiteetti-aiheisia EU:n hankkeita koskevia hakemuksia ja jotta ne saisivat paremmat lähtökohdat hyödyntää mahdollisuuksia saada rahoitusta alueeseen mukautettuihin biodiversiteetti- ja vihreän infrastruktuurin ratkaisuihin EU:n rahastojen toimenpideohjelmien puitteissa ja investoida välttämättömään toiminta-alojen rajat ylittävien valmiuksien kehittämiseen, yhteisrahoitukseen ja verkottumiseen. Lisäksi komitea tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten (pilotti)toimien rahoituksessa käytettävien kansallisten rahoitusohjelmien merkityksen. Nämä toimet edistävät omalta osaltaan kansallisten biodiversiteettitavoitteiden saavuttamista.

| C. | Asiat, joita Euroopan komission toivotaan käsittelevän vuoteen 2020 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian väliarvioinnissa |
| --- | --- |

C.

| 50. | katsoo, että Euroopan komission tekemässä väliarvioinnissa tulisi ottaa huomioon mahdolliset muutokset, jotka ovat tapahtuneet strategian käynnistämisestä (2011) sen väliarviointiin (2015) kuluneena aikajaksona. Näitä ovat varsinkin uusi rahoituskehys ja EU:n käytettävissä vuosina 2014–2020 olevat varat. Komitea toteaa, että monet strategiaan kuuluvista toimista on määrä toteuttaa ennen väliarviointia. Tätä ajatellen AK tukee voimakkaasti neuvoston näkemystä, että Euroopan komission tulisi suositella uusia toimenpiteitä (15), jotka ovat omiaan edistämään strategian toteutuksen toisen vaiheen tuloksekkuutta, jotta varmistetaan strategian yleistavoitteen saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että Euroopan komission tekemässä väliarvioinnissa tulisi ottaa huomioon mahdolliset muutokset, jotka ovat tapahtuneet strategian käynnistämisestä (2011) sen väliarviointiin (2015) kuluneena aikajaksona. Näitä ovat varsinkin uusi rahoituskehys ja EU:n käytettävissä vuosina 2014–2020 olevat varat. Komitea toteaa, että monet strategiaan kuuluvista toimista on määrä toteuttaa ennen väliarviointia. Tätä ajatellen AK tukee voimakkaasti neuvoston näkemystä, että Euroopan komission tulisi suositella uusia toimenpiteitä (15), jotka ovat omiaan edistämään strategian toteutuksen toisen vaiheen tuloksekkuutta, jotta varmistetaan strategian yleistavoitteen saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä.

| 51. | on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että ratkaiseva koetinkivi EU:n sitoutumiselle biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseen tulee olemaan vuosien 2014–2020 uusien EU-määrärahojen lopullinen myöntäminen tähän tarkoitukseen. EU:n ensimmäisen strategian epäonnistuminen vuonna 2010 johtui biologisen monimuotoisuuden suojelun riittämättömästä sisällyttämisestä EU:n muihin politiikanaloihin. (16) Tästä syystä tarvitaan menetelmä, jonka avulla pystytään havaitsemaan biologiseen monimuotoisuuteen liittyvä varainkäyttö EU:n koko talousarvion puitteissa. Se muistuttaisi ilmastokysymyksiin liittyvän varainkäytön seuraamiseksi kehitteillä olevaa menetelmää. |
| --- | --- |

51.

on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että ratkaiseva koetinkivi EU:n sitoutumiselle biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseen tulee olemaan vuosien 2014–2020 uusien EU-määrärahojen lopullinen myöntäminen tähän tarkoitukseen. EU:n ensimmäisen strategian epäonnistuminen vuonna 2010 johtui biologisen monimuotoisuuden suojelun riittämättömästä sisällyttämisestä EU:n muihin politiikanaloihin. (16) Tästä syystä tarvitaan menetelmä, jonka avulla pystytään havaitsemaan biologiseen monimuotoisuuteen liittyvä varainkäyttö EU:n koko talousarvion puitteissa. Se muistuttaisi ilmastokysymyksiin liittyvän varainkäytön seuraamiseksi kehitteillä olevaa menetelmää.

| 52. | korostaa viherryttämisen merkitystä biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) elementtinä. On välttämätöntä, että YMP:n väliarvioinnin yhteydessä otetaan enemmän ja selkeämpiä askeleita kohti sen varmistamista, että viherryttäminen todella parantaa ympäristöä ekologisesti ja lisää maaseudun biologista monimuotoisuutta kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

52.

korostaa viherryttämisen merkitystä biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) elementtinä. On välttämätöntä, että YMP:n väliarvioinnin yhteydessä otetaan enemmän ja selkeämpiä askeleita kohti sen varmistamista, että viherryttäminen todella parantaa ympäristöä ekologisesti ja lisää maaseudun biologista monimuotoisuutta kaikkialla Euroopassa.

| 53. | katsoo, että vihreässä infrastruktuurissa on suuri potentiaali muodostua tehokkaaksi välineeksi biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseen ja elinympäristöjen pilkkoutumisen välttämiseen. Niin ollen komitea odottaa, että strategian väliarvioinnissa yksilöidään keskeisiä seikkoja, joita Euroopan komission olisi syytä punnita vihreää infrastruktuuria käsittelevässä edistymiskertomuksessaan, jonka on määrä valmistua vuoden 2017 loppuun mennessä. Komissiolta odotetaan lisäksi erityisesti Euroopan laajuista vihreän infrastruktuurin verkostoa (TEN-G) koskevaa lainsäädäntöehdotusta vuonna 2018 (osana EU:n talousarviota vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten). Komitea toistaa asiaa koskevat aiemmat suosituksensa. |
| --- | --- |

53.

katsoo, että vihreässä infrastruktuurissa on suuri potentiaali muodostua tehokkaaksi välineeksi biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseen ja elinympäristöjen pilkkoutumisen välttämiseen. Niin ollen komitea odottaa, että strategian väliarvioinnissa yksilöidään keskeisiä seikkoja, joita Euroopan komission olisi syytä punnita vihreää infrastruktuuria käsittelevässä edistymiskertomuksessaan, jonka on määrä valmistua vuoden 2017 loppuun mennessä. Komissiolta odotetaan lisäksi erityisesti Euroopan laajuista vihreän infrastruktuurin verkostoa (TEN-G) koskevaa lainsäädäntöehdotusta vuonna 2018 (osana EU:n talousarviota vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten). Komitea toistaa asiaa koskevat aiemmat suosituksensa.

| 54. | uudistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen (17) sisällyttää EU:n lainsäädäntöön tavoite, jota noudattamalla vältetään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, ottaen huomioon Euroopan komission työskentely, jolla edistetään vuoteen 2020 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan sisältyvää toimea 7b. |
| --- | --- |

54.

uudistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen (17) sisällyttää EU:n lainsäädäntöön tavoite, jota noudattamalla vältetään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, ottaen huomioon Euroopan komission työskentely, jolla edistetään vuoteen 2020 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan sisältyvää toimea 7b.

| 55. | kehottaa Euroopan komissiota perustamaan EU:n puitteisiin sitoumus-/palkinto-ohjelman kuntien ja alueiden palkitsemiseksi biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien saavutusten johdosta ja avaamaan foorumin näiden kanssakäymistä varten. Näin annetaan eurooppalaisille paikallis- ja alueyhteisöille tunnustusta niiden tuloksekkaasta ja merkittävästä panoksesta EU:n biodiversiteettistrategian toteuttamiseen. AK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota uuteen Natura 2000 -palkintoon, joka on kuitenkin suunnattu varsin monenlaisille sidosryhmille. |
| --- | --- |

55.

kehottaa Euroopan komissiota perustamaan EU:n puitteisiin sitoumus-/palkinto-ohjelman kuntien ja alueiden palkitsemiseksi biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien saavutusten johdosta ja avaamaan foorumin näiden kanssakäymistä varten. Näin annetaan eurooppalaisille paikallis- ja alueyhteisöille tunnustusta niiden tuloksekkaasta ja merkittävästä panoksesta EU:n biodiversiteettistrategian toteuttamiseen. AK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota uuteen Natura 2000 -palkintoon, joka on kuitenkin suunnattu varsin monenlaisille sidosryhmille.

| 56. | kehottaa parantamaan paikkakohtaisempien ekosysteemipalveluja koskevien korkean resoluution tietojen sekä muun seurantatiedon saatavuutta luonnon monimuotoisuutta koskevassa eurooppalaisessa tietojärjestelmässä (Biodiversity Information System for Europe, BISE). Järjestelmään tulisi syöttää myös alueellisten biodiversiteetin seurantaelinten kokoamat tiedot ja kaupunkikohtaisesti aggregoituja tietoja (esimerkiksi kaupunkien biologisen monimuotoisuuden indeksiin / Singaporen indeksiin perustuvia arvioita EU:n kaupungeista), jotta tietoaineistojen ja tietojen vaihto kaupunkien ja alueiden välillä tehostuisi, EU:n politiikkaa koskevasta ohjeistuksesta tulisi alueellisesti eriytetympää ja raportointi alue-/paikallistasolla eri puolilla Eurooppaa tehdyistä parannuksista helpottuisi. |
| --- | --- |

56.

kehottaa parantamaan paikkakohtaisempien ekosysteemipalveluja koskevien korkean resoluution tietojen sekä muun seurantatiedon saatavuutta luonnon monimuotoisuutta koskevassa eurooppalaisessa tietojärjestelmässä (Biodiversity Information System for Europe, BISE). Järjestelmään tulisi syöttää myös alueellisten biodiversiteetin seurantaelinten kokoamat tiedot ja kaupunkikohtaisesti aggregoituja tietoja (esimerkiksi kaupunkien biologisen monimuotoisuuden indeksiin / Singaporen indeksiin perustuvia arvioita EU:n kaupungeista), jotta tietoaineistojen ja tietojen vaihto kaupunkien ja alueiden välillä tehostuisi, EU:n politiikkaa koskevasta ohjeistuksesta tulisi alueellisesti eriytetympää ja raportointi alue-/paikallistasolla eri puolilla Eurooppaa tehdyistä parannuksista helpottuisi.

| 57. | huomauttaa, että on tarpeen jatkaa tehokkaasti EU:n vuoropuhelua ja yhteistyötä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa olevien keskeisten kumppanitahojen kanssa, jotta näitä autetaan kehittämään tai mukauttamaan toimintapolitiikkaansa vuoteen 2020 asetettujen biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n paikallis- ja alueyhteisöt voisivat antaa unionin ulkopuolisille paikallis- ja alueyhteisöille apua, jota ne tarvitsevat voidakseen antaa panoksensa EU:n asettamien ja globaalien biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseksi, jakamalla tietämystään ja parhaita käytänteitä sekä toimimalla asiaankuuluvien AK:n neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien sekä ARLEMin ja CORLEAPin puitteissa. Tässä yhteydessä AK kehottaa Euroopan komissiota edistämään EU:n alue- ja paikallisyhteisöjen sekä kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen välistä hajautettua kehitysyhteistyötä EU:n uuden Biodiversity for Life (B4Life) -aloitteen puitteissa. |
| --- | --- |

57.

huomauttaa, että on tarpeen jatkaa tehokkaasti EU:n vuoropuhelua ja yhteistyötä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa olevien keskeisten kumppanitahojen kanssa, jotta näitä autetaan kehittämään tai mukauttamaan toimintapolitiikkaansa vuoteen 2020 asetettujen biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n paikallis- ja alueyhteisöt voisivat antaa unionin ulkopuolisille paikallis- ja alueyhteisöille apua, jota ne tarvitsevat voidakseen antaa panoksensa EU:n asettamien ja globaalien biodiversiteettitavoitteiden saavuttamiseksi, jakamalla tietämystään ja parhaita käytänteitä sekä toimimalla asiaankuuluvien AK:n neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien sekä ARLEMin ja CORLEAPin puitteissa. Tässä yhteydessä AK kehottaa Euroopan komissiota edistämään EU:n alue- ja paikallisyhteisöjen sekä kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen välistä hajautettua kehitysyhteistyötä EU:n uuden Biodiversity for Life (B4Life) -aloitteen puitteissa.

| 58. | kehottaa antamaan EU:n strategiassa tunnustusta ja jatkuvaa tukea paikallisviranomaisten sitoutumiselle avainkumppaneina EU:n BEST-aloitteeseen, joka edistää unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla olevan ainutlaatuisen biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja sen käyttämistä kestävyysajattelun mukaisesti. |
| --- | --- |

58.

kehottaa antamaan EU:n strategiassa tunnustusta ja jatkuvaa tukea paikallisviranomaisten sitoutumiselle avainkumppaneina EU:n BEST-aloitteeseen, joka edistää unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla olevan ainutlaatuisen biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja sen käyttämistä kestävyysajattelun mukaisesti.

| D. | Asiat, joita Euroopan komission toivotaan käsittelevän YK:n yleissopimukseen liittyvän CBD-päätöksen X/22 täytäntöönpanoraportissaan vastaisuudessa |
| --- | --- |

D.

| 59. | kehottaa Euroopan komissiota korostamaan, että se pitää CBD-päätöstä X/22 ja sen täytäntöönpanoa Euroopassa erityisen merkittävinä seikkoina. |
| --- | --- |

59.

kehottaa Euroopan komissiota korostamaan, että se pitää CBD-päätöstä X/22 ja sen täytäntöönpanoa Euroopassa erityisen merkittävinä seikkoina.

| 60. | kehottaa Euroopan komissiota toteamaan, että EU:ssa on muodostunut yksimielisyys siitä, että EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten on perin tarpeellista soveltaa monitasoista, yhteistoiminnallista ja yhdennettyä toimintamallia pyrkiessään saavuttamaan Aichin biodiversiteettitavoitteet ja niihin liittyvät EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteet. Vaikka asiassa on saavutettu tuntuvasti edistystä ja jäsenvaltioissa on monia hyviä käytänteitä, on syntynyt vaikutelma, että tämä monitasoisen yhteistoiminnan ja hallinnoinnin prosessi ei ole vakiintunut riittävän hyvin kaikkialle EU:hun ja että sitä tulisi kehittää yhä paremmaksi. |
| --- | --- |

60.

kehottaa Euroopan komissiota toteamaan, että EU:ssa on muodostunut yksimielisyys siitä, että EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten on perin tarpeellista soveltaa monitasoista, yhteistoiminnallista ja yhdennettyä toimintamallia pyrkiessään saavuttamaan Aichin biodiversiteettitavoitteet ja niihin liittyvät EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteet. Vaikka asiassa on saavutettu tuntuvasti edistystä ja jäsenvaltioissa on monia hyviä käytänteitä, on syntynyt vaikutelma, että tämä monitasoisen yhteistoiminnan ja hallinnoinnin prosessi ei ole vakiintunut riittävän hyvin kaikkialle EU:hun ja että sitä tulisi kehittää yhä paremmaksi.

| 61. | pyytää Euroopan komissiota panemaan täytäntöönpanoraportissaan merkille sen, että lukuisat EU:n paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat aktiivisesti biodiversiteettitoimintaan koko maailman mitassa ja asiaan liittyviin verkostoihin, YK:n yleissopimukseen liittyvän CBD-päätöksen X/22 nojalla perustetut neuvoa-antavat komiteat mukaan luettuina; tällaisia ovat esimerkiksi Advisory Committee on Subnational Governments ja Advisory Committee on Cities and Biodiversity luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtääviä paikallis- ja aluetason toimia koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden puitteissa. |
| --- | --- |

61.

pyytää Euroopan komissiota panemaan täytäntöönpanoraportissaan merkille sen, että lukuisat EU:n paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat aktiivisesti biodiversiteettitoimintaan koko maailman mitassa ja asiaan liittyviin verkostoihin, YK:n yleissopimukseen liittyvän CBD-päätöksen X/22 nojalla perustetut neuvoa-antavat komiteat mukaan luettuina; tällaisia ovat esimerkiksi Advisory Committee on Subnational Governments ja Advisory Committee on Cities and Biodiversity luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtääviä paikallis- ja aluetason toimia koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden puitteissa.

| 62. | antaa Euroopan komissiolle tunnustusta sen panoksesta CBD-päätöksen X/22 hyväksi käsillä olevan suuntaa-antavan lausunnon avulla ja siihen liittyvän AK:n tutkimuksen tiimoilta tekemästä yhteistyöstä sekä AK:n osallistamisesta EU:n strategian yhteiseen täytäntöönpanokehykseen. Muina esimerkkeinä mainittakoon komission Life- ja Interreg-ohjelmien myötä antama tuki valmiuksien kehittämiseen ja hyvien käytänteiden keskinäiseen vaihdantaan sekä sen tarjoamat tuoreet mahdollisuudet uudessa luonnonmaantieteellisessä prosessissa ja Natura 2000 -fooruminsa puitteissa. |
| --- | --- |

62.

antaa Euroopan komissiolle tunnustusta sen panoksesta CBD-päätöksen X/22 hyväksi käsillä olevan suuntaa-antavan lausunnon avulla ja siihen liittyvän AK:n tutkimuksen tiimoilta tekemästä yhteistyöstä sekä AK:n osallistamisesta EU:n strategian yhteiseen täytäntöönpanokehykseen. Muina esimerkkeinä mainittakoon komission Life- ja Interreg-ohjelmien myötä antama tuki valmiuksien kehittämiseen ja hyvien käytänteiden keskinäiseen vaihdantaan sekä sen tarjoamat tuoreet mahdollisuudet uudessa luonnonmaantieteellisessä prosessissa ja Natura 2000 -fooruminsa puitteissa.

| 63. | kehottaa Euroopan komissiota mainitsemaan CBD-päätöstä X/22 koskevassa raportoinnissaan YK:n yleissopimusosapuolille paikallis- ja alueviranomaistahojen erityisen roolin EU:n ulkosuhdetoiminnassa eräänä keskeisistä toiminnoista, joita Euroopan komission ja EU:n on aikomus korostaa jatkossa enenevästi, tarkoituksena – yhteistuumin AK:n kanssa – tutkia uusia tapoja tukea hajautettua yhteistyötä unionin paikallis- ja alueviranomaisten sekä kehitysmaiden ja EU:n naapurustoon kuuluvien maiden vastaavien tahojen välillä, kun kyseessä on kestävällä pohjalla oleva biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien hallinta biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen päätöksen X/22 toimenpiteeseen g liittyen. |
| --- | --- |

63.

kehottaa Euroopan komissiota mainitsemaan CBD-päätöstä X/22 koskevassa raportoinnissaan YK:n yleissopimusosapuolille paikallis- ja alueviranomaistahojen erityisen roolin EU:n ulkosuhdetoiminnassa eräänä keskeisistä toiminnoista, joita Euroopan komission ja EU:n on aikomus korostaa jatkossa enenevästi, tarkoituksena – yhteistuumin AK:n kanssa – tutkia uusia tapoja tukea hajautettua yhteistyötä unionin paikallis- ja alueviranomaisten sekä kehitysmaiden ja EU:n naapurustoon kuuluvien maiden vastaavien tahojen välillä, kun kyseessä on kestävällä pohjalla oleva biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien hallinta biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen päätöksen X/22 toimenpiteeseen g liittyen.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2011) 244 final.

1

(2)  Ympäristöasiain neuvoston päätelmät 21. kesäkuuta ja 19. joulukuuta 2011.

2

(3)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12268

3

(4)  Lausunnossa käytetään termiä ”paikallis- ja alueviranomaiset”, kuten EU-yhteyksissä on tapana. YK:n ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (CBD) puitteissa, missä ”alueet” ymmärretään ylikansallisiksi / maapallon alueiksi, tämä tarkoittaa ”paikallisyhteisöjä ja valtiotasoa alempia hallitustahoja” (engl. local authorities and subnational governments).

4

local authorities and subnational governments

(5)  CDR273-2011_FIN_AC; COR 2014-01728-00–00-RES-TRA.

5

(6)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288

6

(7)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=13169

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  Ympäristöasioiden neuvoston päätelmät, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/envir/143185.pdf

9

(10)  Ecologic Instituten ja ICLEI:n toteuttama tutkimus, kesäkuu 2014, http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Pages/studies-2014.aspx

10

(11)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

11

(12)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

12

(13)  Euroopan komission säädösehdotus COM(2013) 620 final.

13

(14)  CdR 86/2012 fin.

14

(15)  Ympäristöneuvoston päätelmät, 19. joulukuuta 2011.

15

(16)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 2011/2307 (INI).

16

(17)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

17

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/53

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n talousarvion toteuttaminen”

2014/C 271/10

| Esittelijä | Adam Struzik (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä

Adam Struzik (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että se antaa nyt ensimmäistä kertaa lausunnon EU:n talousarvion toteuttamisesta, jotta se voi tuoda esiin paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä sekä nykyisistä että vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymistä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että se antaa nyt ensimmäistä kertaa lausunnon EU:n talousarvion toteuttamisesta, jotta se voi tuoda esiin paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä sekä nykyisistä että vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymistä.

| 2. | ilmoittaa, että EU:n talousarvion toteuttamista koskevan lausunnon laadun parantamiseksi toteutettiin paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa kyselytutkimus (1), johon saatiin erittäin paljon vastauksia. Tämä osoittaa, että aihe kiinnostaa niitä ja että niillä on halukkuutta tehdä yhteistyötä etsittäessä ratkaisuja ongelmiin ja hyödynnettäessä alueellisen lähestymistavan tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.

ilmoittaa, että EU:n talousarvion toteuttamista koskevan lausunnon laadun parantamiseksi toteutettiin paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa kyselytutkimus (1), johon saatiin erittäin paljon vastauksia. Tämä osoittaa, että aihe kiinnostaa niitä ja että niillä on halukkuutta tehdä yhteistyötä etsittäessä ratkaisuja ongelmiin ja hyödynnettäessä alueellisen lähestymistavan tarjoamia mahdollisuuksia.

| 3. | korostaa, että EU:n talousarvio on erittäin tärkeä väline Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamisessa. Sen roolia tulee korostaa etenkin nyt, kun julkisen talouden kriisi pitkittyy monissa maissa ja on välttämätöntä tukea Euroopan talouden kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja edistää yhteisiä eurooppalaisia arvoja. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n talousarvio on erittäin tärkeä väline Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamisessa. Sen roolia tulee korostaa etenkin nyt, kun julkisen talouden kriisi pitkittyy monissa maissa ja on välttämätöntä tukea Euroopan talouden kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja edistää yhteisiä eurooppalaisia arvoja.

| 4. | katsoo, että EU:n talousarviosta osoitetaan varoja sellaisten perussopimuksissa määriteltyjen Euroopan unionin tavoitteiden toteuttamiseen, joista on sovittu korkeimmilla poliittisilla tasoilla (neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välillä), mutta samanaikaisesti se on välttämätön väline jäsenvaltiotason julkisten politiikkojen tavoitteiden saavuttamiseen sekä paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien toimien tukemiseen. Komitea katsoo, että EU:n talousarvion tulossuuntautuneisuus auttaa valitsemaan aiempaa paremmin tavoitteet ja välineet, jotta EU:n eri alueiden tilanteiden väliset erot voidaan tuoda esiin, ja samalla se parantaa EU:n talousarvion tehokkuutta ja vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että EU:n talousarviosta osoitetaan varoja sellaisten perussopimuksissa määriteltyjen Euroopan unionin tavoitteiden toteuttamiseen, joista on sovittu korkeimmilla poliittisilla tasoilla (neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välillä), mutta samanaikaisesti se on välttämätön väline jäsenvaltiotason julkisten politiikkojen tavoitteiden saavuttamiseen sekä paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien toimien tukemiseen. Komitea katsoo, että EU:n talousarvion tulossuuntautuneisuus auttaa valitsemaan aiempaa paremmin tavoitteet ja välineet, jotta EU:n eri alueiden tilanteiden väliset erot voidaan tuoda esiin, ja samalla se parantaa EU:n talousarvion tehokkuutta ja vaikuttavuutta.

| 5. | mainitsee, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat EU:n talousarvioon toteuttamiseen sen suoranaisina edunsaajina ja unionin rahastojen hallinnoitsijoina, mutta vastuu talousarvion toteuttamisesta paikallis- ja aluetasolla on kuitenkin jaettu jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja muiden unionin toimielinten kesken. |
| --- | --- |

5.

mainitsee, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat EU:n talousarvioon toteuttamiseen sen suoranaisina edunsaajina ja unionin rahastojen hallinnoitsijoina, mutta vastuu talousarvion toteuttamisesta paikallis- ja aluetasolla on kuitenkin jaettu jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja muiden unionin toimielinten kesken.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että ohjelmasuunnittelukautta 2014–2020 koskevien säädösten mukaisesti on vahvistettu alueellisen ulottuvuuden roolia unionin politiikkojen toteuttamisessa – samalla vahvistuu paikallis- ja alueviranomaisten rooli EU:n talouspolitiikan toteuttamisessa. |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että ohjelmasuunnittelukautta 2014–2020 koskevien säädösten mukaisesti on vahvistettu alueellisen ulottuvuuden roolia unionin politiikkojen toteuttamisessa – samalla vahvistuu paikallis- ja alueviranomaisten rooli EU:n talouspolitiikan toteuttamisessa.

| 7. | Tässä lausunnossa keskitytään rahastoihin, joilla on suurin merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, ja niistä ennen kaikkea Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin: Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), koheesiorahastoon, Euroopan sosiaalirahastoon (ESR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon (EMKR). Kuitenkin myös muut rahastot, kuten Horisontti 2020, ovat tärkeitä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla määritettyjen kehitystavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

7.

Tässä lausunnossa keskitytään rahastoihin, joilla on suurin merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, ja niistä ennen kaikkea Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin: Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), koheesiorahastoon, Euroopan sosiaalirahastoon (ESR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon (EMKR). Kuitenkin myös muut rahastot, kuten Horisontti 2020, ovat tärkeitä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla määritettyjen kehitystavoitteiden saavuttamisessa.

Talousarvion toteuttamisvauhti

| 8. | toteaa, että kun otetaan huomioon nykyinen sosioekonominen tilanne, EU-rahoituksen lainsäädäntöpuitteiden vuosiksi 2007–2013 suunniteltua myöhäisempi hyväksyminen ja lukuisten EU:n toimintapolitiikkojen muotoilu tähtäimessä pitkän aikavälin pysyvät tavoitteet lyhytkestoisten tarjontapuolen vaikutusten sijaan, EU:n talousarvion toteuttamista tulee pitää tyydyttävänä. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että kun otetaan huomioon nykyinen sosioekonominen tilanne, EU-rahoituksen lainsäädäntöpuitteiden vuosiksi 2007–2013 suunniteltua myöhäisempi hyväksyminen ja lukuisten EU:n toimintapolitiikkojen muotoilu tähtäimessä pitkän aikavälin pysyvät tavoitteet lyhytkestoisten tarjontapuolen vaikutusten sijaan, EU:n talousarvion toteuttamista tulee pitää tyydyttävänä.

| 9. | on huolissaan siitä, että huolimatta yleisesti tyydyttävästä toteuttamisvauhdista eri jäsenvaltioiden ja rahastojen välillä on merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

9.

on huolissaan siitä, että huolimatta yleisesti tyydyttävästä toteuttamisvauhdista eri jäsenvaltioiden ja rahastojen välillä on merkittäviä eroja.

| 10. | katsoo, että jäsenvaltioiden väliset erot EU:n talousarvion toteuttamisvauhdissa johtuvat monista tekijöistä, joista vain osa liittyy suoranaisesti menojen maksamiseen paikallis- ja alueyhteisöjen tasolla. EU:n talousarvion toteuttamisvauhtiin vaikuttavia tekijöitä ovat






  — | yksittäisten jäsenvaltioiden hallintojärjestelmien tehokkuus |
| --- | --- | --- |

10.

katsoo, että jäsenvaltioiden väliset erot EU:n talousarvion toteuttamisvauhdissa johtuvat monista tekijöistä, joista vain osa liittyy suoranaisesti menojen maksamiseen paikallis- ja alueyhteisöjen tasolla. EU:n talousarvion toteuttamisvauhtiin vaikuttavia tekijöitä ovat

—

yksittäisten jäsenvaltioiden hallintojärjestelmien tehokkuus

| — | erot rahastokohtaisissa säännöissä ja niiden kompleksisuudessa |
| --- | --- |

—

erot rahastokohtaisissa säännöissä ja niiden kompleksisuudessa

| — | jäsenvaltioiden oikeudellisten puitteiden laadukkuus |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden oikeudellisten puitteiden laadukkuus

| — | yhteisrahoitukseen tarvittavien varojen saatavuus |
| --- | --- |

—

yhteisrahoitukseen tarvittavien varojen saatavuus

| — | hallinnolliset valmiudet |
| --- | --- |

—

hallinnolliset valmiudet

| — | koordinointiin, monitasoiseen hallintoon ja kumppanuuteen sovellettavien järjestelmien toimivuus. |
| --- | --- |

—

koordinointiin, monitasoiseen hallintoon ja kumppanuuteen sovellettavien järjestelmien toimivuus.

| 11. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten mielestä EU:n talousarvion toteuttamisvauhtiin unionitasolla vaikuttavat eniten jäsenvaltiot, kun taas EU:n talousarviosta yhteisrahoitusta saavien hankkeiden toteuttamisvauhtiin vaikuttavat eniten paikallis- ja alueviranomaisten hallinnolliset valmiudet ja toiseksi eniten yhteisrahoitukseen tarvittavien (julkisten ja kansallisten) varojen saatavuus sekä rahastokohtaisten sääntöjen kompleksisuus. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten mielestä EU:n talousarvion toteuttamisvauhtiin unionitasolla vaikuttavat eniten jäsenvaltiot, kun taas EU:n talousarviosta yhteisrahoitusta saavien hankkeiden toteuttamisvauhtiin vaikuttavat eniten paikallis- ja alueviranomaisten hallinnolliset valmiudet ja toiseksi eniten yhteisrahoitukseen tarvittavien (julkisten ja kansallisten) varojen saatavuus sekä rahastokohtaisten sääntöjen kompleksisuus.

| 12. | katsoo tässä yhteydessä, että moitteet, joiden mukaan EU:n talousarviosta yhteisrahoitusta saavien hankkeiden hidas toteutuminen johtuu paikallis- ja alueviranomaisten heikoista hallinnollisista valmiuksista, ovat vain osittain perusteltuja. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat tietoisia omista, usein puutteellisista hallinnollisista valmiuksistaan, mutta EU:n rahastotoimien toteuttamisvauhtiin paikallis- ja aluetasolla vaikuttavat myös jäsenvaltioiden ja Euroopan komission toimivaltaan kuuluvat asiat. |
| --- | --- |

12.

katsoo tässä yhteydessä, että moitteet, joiden mukaan EU:n talousarviosta yhteisrahoitusta saavien hankkeiden hidas toteutuminen johtuu paikallis- ja alueviranomaisten heikoista hallinnollisista valmiuksista, ovat vain osittain perusteltuja. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat tietoisia omista, usein puutteellisista hallinnollisista valmiuksistaan, mutta EU:n rahastotoimien toteuttamisvauhtiin paikallis- ja aluetasolla vaikuttavat myös jäsenvaltioiden ja Euroopan komission toimivaltaan kuuluvat asiat.

| 13. | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötä ja koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa valmisteltaessa toimintaohjelmia sekä erityisiä toteuttamisratkaisuja, jotta voidaan varmistaa EU:n rahastotoimien mahdollisimman ripeä ja laadukas toteuttaminen sekä minimoida edunsaajille koituvat rasitteet. |
| --- | --- |

13.

kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötä ja koordinointia paikallis- ja alueviranomaisten kanssa valmisteltaessa toimintaohjelmia sekä erityisiä toteuttamisratkaisuja, jotta voidaan varmistaa EU:n rahastotoimien mahdollisimman ripeä ja laadukas toteuttaminen sekä minimoida edunsaajille koituvat rasitteet.

| 14. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan nykyistä aktiivisemmin uusien rahoitusnäkymien parissa ja etenkin toteuttamaan paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja tiedotus- ja koulutusohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa EU:n talousarvion toteuttamisen vauhtia ja laatua. |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan nykyistä aktiivisemmin uusien rahoitusnäkymien parissa ja etenkin toteuttamaan paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja tiedotus- ja koulutusohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa EU:n talousarvion toteuttamisen vauhtia ja laatua.

| 15. | toteaa, että talousarvion toteuttamisvauhtiin voi vaikuttaa myös se, että Euroopan komissio tuo esiin hankkeiden parhaita käytänteitä erityisesti niillä aloilla, missä tarvitaan useita rahastoja, ohjelmia ja kumppaneita yhdistävää yhtenäistä lähestymistapaa, mukaan luettuina yhdennettyjen alueellisten investointien ja paikallisyhteisöjen omien kehityshankkeiden kaltaisten uusien välineiden puitteissa toteutetut hankkeet. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että talousarvion toteuttamisvauhtiin voi vaikuttaa myös se, että Euroopan komissio tuo esiin hankkeiden parhaita käytänteitä erityisesti niillä aloilla, missä tarvitaan useita rahastoja, ohjelmia ja kumppaneita yhdistävää yhtenäistä lähestymistapaa, mukaan luettuina yhdennettyjen alueellisten investointien ja paikallisyhteisöjen omien kehityshankkeiden kaltaisten uusien välineiden puitteissa toteutetut hankkeet.

| 16. | tuo lisäksi esiin muita mahdollisuuksia vauhdittaa EU:n yhteisrahoittaminen hankkeiden toteuttamista paikallis- ja aluetasolla:






  — | Kiinnitetään enemmän huomiota menettelyjen yksinkertaistamiseen edunsaajien näkökulmasta. |
| --- | --- | --- |

16.

tuo lisäksi esiin muita mahdollisuuksia vauhdittaa EU:n yhteisrahoittaminen hankkeiden toteuttamista paikallis- ja aluetasolla:

—

Kiinnitetään enemmän huomiota menettelyjen yksinkertaistamiseen edunsaajien näkökulmasta.

| — | Varmistetaan, että jäsenvaltiot täyttävät viivyttelemättä etukäteisehdot, jotka suurimmaksi osaksi jäävät paikallis- ja alueviranomaisten vastuualueen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että jäsenvaltiot täyttävät viivyttelemättä etukäteisehdot, jotka suurimmaksi osaksi jäävät paikallis- ja alueviranomaisten vastuualueen ulkopuolelle.

| — | Sovelletaan yksinkertaistettuja kuluvaihtoehtoja nykyistä laajamittaisemmin. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan yksinkertaistettuja kuluvaihtoehtoja nykyistä laajamittaisemmin.

| — | Sovelletaan EU:n yhteisrahoituksen maksimitasoja. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan EU:n yhteisrahoituksen maksimitasoja.

| — | Sovelletaan yksinkertaistettuja kansallisten, yksityisten ja EIP:n rahoitusmekanismien käyttömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan yksinkertaistettuja kansallisten, yksityisten ja EIP:n rahoitusmekanismien käyttömahdollisuuksia.

| — | Harkitaan (eli komissio harkitsee) sen vaatimuksen poistamista, että unionin hankkeiden yhteisrahoitus tulee laskea julkisen sektorin alijäämään. |
| --- | --- |

—

Harkitaan (eli komissio harkitsee) sen vaatimuksen poistamista, että unionin hankkeiden yhteisrahoitus tulee laskea julkisen sektorin alijäämään.

| 17. | on vakuuttunut, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevat uudet säännöt vaikuttavat myönteisesti EU:n talousarviosta yhteisrahoitettavien hankkeiden toteuttamisvauhtiin paikallis- ja aluetasolla. Yhtä kaikki nykyisessä vuosien 2014–2020 näkymien toteuttamisen valmisteluvaiheessa ei voida kuitenkaan arvioida, miten paljon ja millä aloilla tällainen nopeutuminen tapahtuu. |
| --- | --- |

17.

on vakuuttunut, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevat uudet säännöt vaikuttavat myönteisesti EU:n talousarviosta yhteisrahoitettavien hankkeiden toteuttamisvauhtiin paikallis- ja aluetasolla. Yhtä kaikki nykyisessä vuosien 2014–2020 näkymien toteuttamisen valmisteluvaiheessa ei voida kuitenkaan arvioida, miten paljon ja millä aloilla tällainen nopeutuminen tapahtuu.

| 18. | on tyytyväinen, että Euroopan komissio on julkaissut asiakirjan ”Lopullinen yksinkertaistamisen tulostaulu vuodet 2014–2020 kattavaa monivuotista rahoituskehystä varten” (2). |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen, että Euroopan komissio on julkaissut asiakirjan ”Lopullinen yksinkertaistamisen tulostaulu vuodet 2014–2020 kattavaa monivuotista rahoituskehystä varten” (2).

| 19. | kehottaa seuraavan (vuoden 2020 jälkeisen) ohjelmasuunnittelukauden osalta kohentamaan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisen vuoropuhelun laatua ja tuloksekkuutta, jotta voidaan esittää asetusehdotuksia, käydä neuvotteluja ja saattaa lainsäädäntöaloitteita koskevat keskustelut päätökseen riittävän aikaisin. Näin voidaan käynnistää EU:n talousarvion toteuttaminen vuoden 2021 alussa. |
| --- | --- |

19.

kehottaa seuraavan (vuoden 2020 jälkeisen) ohjelmasuunnittelukauden osalta kohentamaan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisen vuoropuhelun laatua ja tuloksekkuutta, jotta voidaan esittää asetusehdotuksia, käydä neuvotteluja ja saattaa lainsäädäntöaloitteita koskevat keskustelut päätökseen riittävän aikaisin. Näin voidaan käynnistää EU:n talousarvion toteuttaminen vuoden 2021 alussa.

| 20. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa kattavia tilastotietoja paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta EU:n talousarvion toteuttamiseen. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita julkaisemaan säännöllisesti asiaa koskevia tietoja (myös vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa sekä säännöllisesti julkaistavissa koheesiokertomuksissa) sekä tekemään säännöllisesti arvioita tästä aiheesta, josta käytävään keskusteluun alueiden komitean tulisi osallistua. |
| --- | --- |

20.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa kattavia tilastotietoja paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta EU:n talousarvion toteuttamiseen. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita julkaisemaan säännöllisesti asiaa koskevia tietoja (myös vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa sekä säännöllisesti julkaistavissa koheesiokertomuksissa) sekä tekemään säännöllisesti arvioita tästä aiheesta, josta käytävään keskusteluun alueiden komitean tulisi osallistua.

Talousarvion toteutuksessa tapahtuneet virheet ja muut hallinnointikysymykset

| 21. | toteaa, että Euroopan komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan virheiden pääasialliset alat ovat seuraavat:






  — | menojen tukikelpoisuuden puuttuminen |
| --- | --- | --- |

21.

toteaa, että Euroopan komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan virheiden pääasialliset alat ovat seuraavat:

—

menojen tukikelpoisuuden puuttuminen

| — | julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen laiminlyöminen. |
| --- | --- |

—

julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen laiminlyöminen.

| 22. | huomauttaa, että koheesiomenoja koskevan tilintarkastuksen valvonnasta aiheutuvien kustannusten voidaan arvioida olevan noin 860 miljoonaa euroa eli 0,2 prosenttia EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n kokonaismäärärahoista. (3) |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että koheesiomenoja koskevan tilintarkastuksen valvonnasta aiheutuvien kustannusten voidaan arvioida olevan noin 860 miljoonaa euroa eli 0,2 prosenttia EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n kokonaismäärärahoista. (3)

| 23. | on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin on todennut vuodesta 2009 lähtien, että koheesiomenoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia esiintyi ohjelmasuunnittelukaudella 2007–2013 selvästi vähemmän kuin kaudella 2000–2006. (4) |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin on todennut vuodesta 2009 lähtien, että koheesiomenoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia esiintyi ohjelmasuunnittelukaudella 2007–2013 selvästi vähemmän kuin kaudella 2000–2006. (4)

| 24. | toteaa, että näillä aloilla tapahtuneiden virheiden määrä ei niinkään heijastele määrärahojen väärinkäyttöä (petoksia) vaan pikemmin paikallis- ja alueviranomaisten kaltaisten edunsaajaryhmien valmiuksia sääntöjen noudattamisessa sekä jäsenvaltioiden ja unionin koordinointi-, valvonta- ja hallinnointijärjestelmien laadukkuutta. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että näillä aloilla tapahtuneiden virheiden määrä ei niinkään heijastele määrärahojen väärinkäyttöä (petoksia) vaan pikemmin paikallis- ja alueviranomaisten kaltaisten edunsaajaryhmien valmiuksia sääntöjen noudattamisessa sekä jäsenvaltioiden ja unionin koordinointi-, valvonta- ja hallinnointijärjestelmien laadukkuutta.

| 25. | katsoo näin ollen, että virheiden vähentäminen näillä kahdella alalla riippuu paikallis- ja alueviranomaisten, jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten yhteistyöstä. Komitea kehottaa siis tiivistämään yhteistyötä paitsi EU:n yhteisrahoittamien ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisvaiheessa myös säädösten ja suuntaviivojen laatimisvaiheessa. Komitean mielestä on välttämätöntä, että komission yksiköt arvioivat jäsenvaltioiden tukikelpoisuuden ja julkisten hankintojen alalla järjestelmien vastaavuutta unionin oikeuden kanssa ennen kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen aloitetaan, eikä vain niiden toteuttamisen aikana. |
| --- | --- |

25.

katsoo näin ollen, että virheiden vähentäminen näillä kahdella alalla riippuu paikallis- ja alueviranomaisten, jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten yhteistyöstä. Komitea kehottaa siis tiivistämään yhteistyötä paitsi EU:n yhteisrahoittamien ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisvaiheessa myös säädösten ja suuntaviivojen laatimisvaiheessa. Komitean mielestä on välttämätöntä, että komission yksiköt arvioivat jäsenvaltioiden tukikelpoisuuden ja julkisten hankintojen alalla järjestelmien vastaavuutta unionin oikeuden kanssa ennen kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen aloitetaan, eikä vain niiden toteuttamisen aikana.

| 26. | muistuttaa, että sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä suoritetaan varainhoitoa koskeva oikaisu, mikä paitsi vaikuttaa EU:n rahoitustoimia hidastavasti myös heikentää mahdollisuuksia päästä odotettuihin tuloksiin. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä suoritetaan varainhoitoa koskeva oikaisu, mikä paitsi vaikuttaa EU:n rahoitustoimia hidastavasti myös heikentää mahdollisuuksia päästä odotettuihin tuloksiin.

| 27. | on tyytyväinen, että menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä tullaan soveltamaan aiempaa joustavammin uudella ohjelmasuunnittelukaudella. Tässä yhteydessä on syytä antaa erityisen myönteinen arvio Euroopan sosiaalirahaston puitteissa tehdyistä ehdotuksista, joiden ansiosta käy mahdolliseksi kertasuoritusten ja kiinteiden maksujen laajamittaisempi käyttö tosiasiallisten kustannusten korvaamisen asemasta. Tällä pitäisi olla myönteinen, edunsaajien hallinnollista taakkaa keventävä vaikutus, kunhan komissio tarkkailee tilannetta huolellisesti kannustaakseen epäröiviä jäsenvaltioita ottamaan ehdotetut yksinkertaistetut mekanismit käyttöön. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen, että menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä tullaan soveltamaan aiempaa joustavammin uudella ohjelmasuunnittelukaudella. Tässä yhteydessä on syytä antaa erityisen myönteinen arvio Euroopan sosiaalirahaston puitteissa tehdyistä ehdotuksista, joiden ansiosta käy mahdolliseksi kertasuoritusten ja kiinteiden maksujen laajamittaisempi käyttö tosiasiallisten kustannusten korvaamisen asemasta. Tällä pitäisi olla myönteinen, edunsaajien hallinnollista taakkaa keventävä vaikutus, kunhan komissio tarkkailee tilannetta huolellisesti kannustaakseen epäröiviä jäsenvaltioita ottamaan ehdotetut yksinkertaistetut mekanismit käyttöön.

| 28. | kehottaa komissiota, koska yksinkertaistettuja kustannuksia ei käytetä julkisiin hankintoihin kuuluvia hankkeita toteutettaessa, tutkimaan mahdollisuutta soveltaa samankaltaisia yksinkertaistamistoimia hankkeisiin, joihin myönnetään rahoitusta muista rahastoista kuin Euroopan sosiaalirahastosta. |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota, koska yksinkertaistettuja kustannuksia ei käytetä julkisiin hankintoihin kuuluvia hankkeita toteutettaessa, tutkimaan mahdollisuutta soveltaa samankaltaisia yksinkertaistamistoimia hankkeisiin, joihin myönnetään rahoitusta muista rahastoista kuin Euroopan sosiaalirahastosta.

| 29. | pitää myönteisenä tähänastista kehitystä kaikkia Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevien periaatteiden ja menettelyjen yhteensovittamiseksi lainsäädäntötasolla, mutta huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa vallitsee suuri epävarmuus uuden sääntelyn vaikutuksesta hankkeiden toteutuksen helpottamiseen sekä mahdollisuuksista tehostaa koordinaatiota rakenne- ja investointirahastojen sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman kaltaisten muiden ulkoisten rahastojen kanssa. Tämän vuoksi Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja jäsenvaltioiden tulee toteuttaa tiedotus- ja koulutusohjelmia, myös yksinkertaistettujen kustannusmallien noudattamisen edistämiseksi. (5) |
| --- | --- |

29.

pitää myönteisenä tähänastista kehitystä kaikkia Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevien periaatteiden ja menettelyjen yhteensovittamiseksi lainsäädäntötasolla, mutta huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa vallitsee suuri epävarmuus uuden sääntelyn vaikutuksesta hankkeiden toteutuksen helpottamiseen sekä mahdollisuuksista tehostaa koordinaatiota rakenne- ja investointirahastojen sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman kaltaisten muiden ulkoisten rahastojen kanssa. Tämän vuoksi Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja jäsenvaltioiden tulee toteuttaa tiedotus- ja koulutusohjelmia, myös yksinkertaistettujen kustannusmallien noudattamisen edistämiseksi. (5)

| 30. | katsoo, että sääntöjenvastaisuuksia pitäisi olla mahdollista vähentää määrittämällä kaikkia Euroopan rakenne- ja investointirahastoja varten yhteiset perussäännöt ja laatimalla jäsenvaltioissa maakohtaiset säännöt menojen tukikelpoisuudesta erityisten paikallisten ja alueellisten tarpeiden pohjalta. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että sääntöjenvastaisuuksia pitäisi olla mahdollista vähentää määrittämällä kaikkia Euroopan rakenne- ja investointirahastoja varten yhteiset perussäännöt ja laatimalla jäsenvaltioissa maakohtaiset säännöt menojen tukikelpoisuudesta erityisten paikallisten ja alueellisten tarpeiden pohjalta.

| 31. | ehdottaa valvontajärjestelmien osalta, että kiinnitetään enemmän huomiota siihen, että eri hallinto- ja tilintarkastuselinten – valtakunnallisten ja alueellisten elinten, Euroopan komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen – järjestämät valvontatoimet sovitetaan yhteen. Komitea muistuttaa, että valvonnan tulee täyttää tehtävänsä ja parantaa hankkeiden toteuttamisen laatua sekä muistuttaa tässä yhteydessä, että varainhoitoa koskevat oikaisut ovat paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta monissa tapauksissa epäsuhdassa sääntöjenvastaisuuden vakavuuden kanssa. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa valvontajärjestelmien osalta, että kiinnitetään enemmän huomiota siihen, että eri hallinto- ja tilintarkastuselinten – valtakunnallisten ja alueellisten elinten, Euroopan komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen – järjestämät valvontatoimet sovitetaan yhteen. Komitea muistuttaa, että valvonnan tulee täyttää tehtävänsä ja parantaa hankkeiden toteuttamisen laatua sekä muistuttaa tässä yhteydessä, että varainhoitoa koskevat oikaisut ovat paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta monissa tapauksissa epäsuhdassa sääntöjenvastaisuuden vakavuuden kanssa.

| 32. | ilmaisee huolensa siitä, että hallinnollisten valmiuksien ja resurssien puutteen takia tilintarkastusviranomaiset ulkoistavat yhä useammin tarkastustyönsä yksityisille tilintarkastusyhteisöille (48 %), mikä lisää tarkastuksista kaiken kaikkiaan aiheutuvia julkisia menoja ja johtaa siihen, että viranomaisten ote hankkeiden ohjelmasuunnittelusta höltyy. |
| --- | --- |

32.

ilmaisee huolensa siitä, että hallinnollisten valmiuksien ja resurssien puutteen takia tilintarkastusviranomaiset ulkoistavat yhä useammin tarkastustyönsä yksityisille tilintarkastusyhteisöille (48 %), mikä lisää tarkastuksista kaiken kaikkiaan aiheutuvia julkisia menoja ja johtaa siihen, että viranomaisten ote hankkeiden ohjelmasuunnittelusta höltyy.

EU:n talousarvion likviditeetti ja varainhoidon suunnittelu

| 33. | toteaa, että vuosi vuodelta on alati vaikeampi varmistaa vakaa tulovirta jäsenvaltioista EU:n talousarviota varten. Se johtuu maksamattomien laskujen yhä pahenevasta kasautumisesta jokaisen varainhoitovuoden loppuun. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että vuosi vuodelta on alati vaikeampi varmistaa vakaa tulovirta jäsenvaltioista EU:n talousarviota varten. Se johtuu maksamattomien laskujen yhä pahenevasta kasautumisesta jokaisen varainhoitovuoden loppuun.

| 34. | toteaa, että tällä ongelmalla saattaa olla huomattavaa vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten toimintaan, kun kulujen korvaamista on odoteltava pidempään, mikä on erityisen huolestuttava tilanne kriisin pahiten koettelemissa maissa. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että tällä ongelmalla saattaa olla huomattavaa vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten toimintaan, kun kulujen korvaamista on odoteltava pidempään, mikä on erityisen huolestuttava tilanne kriisin pahiten koettelemissa maissa.

| 35. | katsoo, että EU:n talousarvion tason maksamattomien laskujen syitä ovat






  — | jäsenvaltioiden vaikeudet suunnitella vuotuisia menojaan tarkkaan ja komission noudattama kovin mekaaninen toimintatapa maksatuksien suunnittelussa ja |
| --- | --- | --- |

35.

katsoo, että EU:n talousarvion tason maksamattomien laskujen syitä ovat

—

jäsenvaltioiden vaikeudet suunnitella vuotuisia menojaan tarkkaan ja komission noudattama kovin mekaaninen toimintatapa maksatuksien suunnittelussa ja

| — | erimielisyydet, jotka koskevat eri jäsenvaltioiden panosta EU:n vuotuisten talousarvioiden menojen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

—

erimielisyydet, jotka koskevat eri jäsenvaltioiden panosta EU:n vuotuisten talousarvioiden menojen rahoittamiseen.

| 36. | on huolissaan siitä, että tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa maksattamattomien sitoumusten (RAL) (6) summa kasvaa. Ongelma koskee erityisesti koheesiopolitiikkaa ja maaseudun kehittämistä. Kun oletetaan, että maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevan säännön soveltaminen ei aiheuta jäsenvaltioiden budjettiosuuksille suuria menetyksiä, se voi johtaa tarpeeseen kasvattaa merkittävästi EU:n talousarviota vuosiksi 2014–2015. |
| --- | --- |

36.

on huolissaan siitä, että tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa maksattamattomien sitoumusten (RAL) (6) summa kasvaa. Ongelma koskee erityisesti koheesiopolitiikkaa ja maaseudun kehittämistä. Kun oletetaan, että maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevan säännön soveltaminen ei aiheuta jäsenvaltioiden budjettiosuuksille suuria menetyksiä, se voi johtaa tarpeeseen kasvattaa merkittävästi EU:n talousarviota vuosiksi 2014–2015.

| 37. | katsoo, että sitoumusten automaattista vapauttamista koskevan säännön ulottaminen vuoteen N+3 uudella ohjelmasuunnittelukaudella saattaa jopa aiheuttaa sen, että maksamatta olevien sitoumusten määrä kasvaa. Tätä ei kuitenkaan pidä tulkita kannustukseksi komissiolle vapauttaa entistä enemmän resursseja vaan kyseessä on ennemminkin toteamus tarpeesta kohentaa varainhoidon suunnittelun laatua kaikilla tasoilla: paikallisella, valtiollisella ja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että sitoumusten automaattista vapauttamista koskevan säännön ulottaminen vuoteen N+3 uudella ohjelmasuunnittelukaudella saattaa jopa aiheuttaa sen, että maksamatta olevien sitoumusten määrä kasvaa. Tätä ei kuitenkaan pidä tulkita kannustukseksi komissiolle vapauttaa entistä enemmän resursseja vaan kyseessä on ennemminkin toteamus tarpeesta kohentaa varainhoidon suunnittelun laatua kaikilla tasoilla: paikallisella, valtiollisella ja EU:n tasolla.

| 38. | toteaa, että myönteisin tapa parantaa varainhoidon suunnittelua paikallis- ja alueviranomaisten piirissä voisi olla selkeämmän käsityksen hankkiminen siitä, missä määrin edunsaajat hyödyntävät (komission jäsenvaltioille tarjoamia) ennakkomaksuja, ja 90 päivän määräajan asettaminen edunsaajien saatavien maksamiselle uusissa koheesiopolitiikkaa koskevissa asetuksissa. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että myönteisin tapa parantaa varainhoidon suunnittelua paikallis- ja alueviranomaisten piirissä voisi olla selkeämmän käsityksen hankkiminen siitä, missä määrin edunsaajat hyödyntävät (komission jäsenvaltioille tarjoamia) ennakkomaksuja, ja 90 päivän määräajan asettaminen edunsaajien saatavien maksamiselle uusissa koheesiopolitiikkaa koskevissa asetuksissa.

Huomion kohdistaminen tuloksiin

| 39. | toteaa, että EU:n rahastojen käytön tulokset ovat aina paremmin havaittavissa paikallis- ja alueympäristöissä kuin makroekonomisissa luokitteluissa. Kuitenkin hyvin monissa tapauksissa on mahdotonta tarkasti todeta EU:n talousarvion vaikutus Euroopan ja sen eri maiden ja alueiden kehitykseen, koska analyysien laatu on epätyydyttävä ja huomio keskittyy maksujen nopeuteen eikä toivottujen tulosten saavuttamiseen. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että EU:n rahastojen käytön tulokset ovat aina paremmin havaittavissa paikallis- ja alueympäristöissä kuin makroekonomisissa luokitteluissa. Kuitenkin hyvin monissa tapauksissa on mahdotonta tarkasti todeta EU:n talousarvion vaikutus Euroopan ja sen eri maiden ja alueiden kehitykseen, koska analyysien laatu on epätyydyttävä ja huomio keskittyy maksujen nopeuteen eikä toivottujen tulosten saavuttamiseen.

| 40. | on näin ollen tyytyväinen, että vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien puitteissa kaikissa EU:n rahastoissa ja erityisesti rakenne- ja investointirahastoissa kohdistetaan huomio nykyistä enemmän tuloksiin. Kyselytutkimuksen tulosten mukaan se antaa mahdollisuuden tehostaa EU:n rahastojen hyödyntämistä ja parantaa mahdollisuuksia saavuttaa EU:n tavoitteet aihekohtaisesti ja alueellisesti suuntautuneiden toimien avulla. |
| --- | --- |

40.

on näin ollen tyytyväinen, että vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien puitteissa kaikissa EU:n rahastoissa ja erityisesti rakenne- ja investointirahastoissa kohdistetaan huomio nykyistä enemmän tuloksiin. Kyselytutkimuksen tulosten mukaan se antaa mahdollisuuden tehostaa EU:n rahastojen hyödyntämistä ja parantaa mahdollisuuksia saavuttaa EU:n tavoitteet aihekohtaisesti ja alueellisesti suuntautuneiden toimien avulla.

| 41. | katsoo, että huomion kohdistaminen nykyistä enemmän tuloksiin tulee saavuttaa varmistamalla, että asetetut tavoitteet, indikaattorien arvot, toteutuspuitteet sekä seuranta- ja arviointijärjestelmä nivoutuvat loogisesti yhteen. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että huomion kohdistaminen nykyistä enemmän tuloksiin tulee saavuttaa varmistamalla, että asetetut tavoitteet, indikaattorien arvot, toteutuspuitteet sekä seuranta- ja arviointijärjestelmä nivoutuvat loogisesti yhteen.

| 42. | panee kuitenkin merkille, että huomion kohdistamista tuloksiin päästään silti hyödyntämään kunnollisesti vasta sitten, kun prosessi päämäärien, indikaattorien ja niiden arvojen määrittämiseksi toimintaohjelmissa on laadukas ja heijastelee paitsi EU:n määrittämää myös paikallisesti ja alueellisesti eriytettyä tavoitteenasettelua. |
| --- | --- |

42.

panee kuitenkin merkille, että huomion kohdistamista tuloksiin päästään silti hyödyntämään kunnollisesti vasta sitten, kun prosessi päämäärien, indikaattorien ja niiden arvojen määrittämiseksi toimintaohjelmissa on laadukas ja heijastelee paitsi EU:n määrittämää myös paikallisesti ja alueellisesti eriytettyä tavoitteenasettelua.

| 43. | kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan tiedotus- ja koulutusohjelmia tavoitteiden ja indikaattorien sekä niiden arvojen määrittämisen sekä tulospuitteiden käyttöönoton alalla, kun otetaan huomioon paitsi EU:n talousarvion tulossuuntautuneisuuden tärkeys myös sen uutuus. Komitea toteaa, että seuranta- ja arviointijärjestelmien laatua tulee parantaa jäsenvaltioissa ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan tiedotus- ja koulutusohjelmia tavoitteiden ja indikaattorien sekä niiden arvojen määrittämisen sekä tulospuitteiden käyttöönoton alalla, kun otetaan huomioon paitsi EU:n talousarvion tulossuuntautuneisuuden tärkeys myös sen uutuus. Komitea toteaa, että seuranta- ja arviointijärjestelmien laatua tulee parantaa jäsenvaltioissa ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet.

| 44. | katsoo, että tulossuuntautuneisuuden tavoitteen saavuttamisessa merkittävä rooli on toimintaohjelmista käytävien neuvottelujen laadukkuudella ja että komission ja jäsenvaltioiden tulisi pitää niitä molemminpuolisena oppimisprosessina. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että tulossuuntautuneisuuden tavoitteen saavuttamisessa merkittävä rooli on toimintaohjelmista käytävien neuvottelujen laadukkuudella ja että komission ja jäsenvaltioiden tulisi pitää niitä molemminpuolisena oppimisprosessina.

| 45. | toistaa huolensa siitä, että 6 prosentin suoritusvarauksen tekeminen ”Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteeseen osoitetuista koheesiomäärärahoista ja vastaavasti maaseudun kehittämiseen kohdennetuista määrärahoista ei ole asianmukainen keino edistää näiden vaatimusten täyttymistä. |
| --- | --- |

45.

toistaa huolensa siitä, että 6 prosentin suoritusvarauksen tekeminen ”Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteeseen osoitetuista koheesiomäärärahoista ja vastaavasti maaseudun kehittämiseen kohdennetuista määrärahoista ei ole asianmukainen keino edistää näiden vaatimusten täyttymistä.

Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen strategiakeskusteluihin

| 46. | kiinnittää huomiota siihen, että EU:n rahastojen tehokkuutta ja toimivuutta voidaan parantaa vain, mikäli kaikki asiaankuuluvat tahot ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset antavat siihen aktiivisen panoksensa – varsinkin ne, joiden vastuulla on valtaosa menotaloudesta ja jotka näin ollen vaikuttavat eniten EU:n toimintapolitiikoille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

46.

kiinnittää huomiota siihen, että EU:n rahastojen tehokkuutta ja toimivuutta voidaan parantaa vain, mikäli kaikki asiaankuuluvat tahot ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset antavat siihen aktiivisen panoksensa – varsinkin ne, joiden vastuulla on valtaosa menotaloudesta ja jotka näin ollen vaikuttavat eniten EU:n toimintapolitiikoille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

| 47. | ilmoittaa kyselytutkimuksen tulosten mukaisesti haluavansa osallistua aktiivisesti tärkeimpiin unionitasolla käytäviin keskusteluihin ja olla jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten uskottava kumppani EU:n talousarvion valmistelussa ja toteuttamisessa. Tämä tapahtuu erityisesti osallistumalla nykyistä enemmän muiden EU:n toimielinten työskentelyyn, muun muassa laatimalla omia lausuntoja (kuten tämä) sekä analyyseja ja kertomuksia EU:n asukkaiden kannalta tärkeimmistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

47.

ilmoittaa kyselytutkimuksen tulosten mukaisesti haluavansa osallistua aktiivisesti tärkeimpiin unionitasolla käytäviin keskusteluihin ja olla jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten uskottava kumppani EU:n talousarvion valmistelussa ja toteuttamisessa. Tämä tapahtuu erityisesti osallistumalla nykyistä enemmän muiden EU:n toimielinten työskentelyyn, muun muassa laatimalla omia lausuntoja (kuten tämä) sekä analyyseja ja kertomuksia EU:n asukkaiden kannalta tärkeimmistä kysymyksistä.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

(1)  Online-tutkimuksen tulokset / kuulemismenettely EU:n talousarvion toteutumisesta, alueiden komitea, osasto E.2 – Toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkosto/ Eurooppa 2020 -seurantafoorumi / kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus / EAYY. Eurooppa 2020 -seurantafoorumin työryhmä.

1

(2)  COM(2014) 114 final, 3.3.2014.

2

(3)  Edellä mainittu asiakirja, s. 43 ja 45.

3

(4)  Ks. Martin Weber, Chrysoula Latopoulou & Jorge Guevara López, The Cost of Control’ of Auditing Cohesion Expenditure, EStIF 1/2014, s. 39.

4

The Cost of Control’ of Auditing Cohesion Expenditure

(5)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2012, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52013TA1114(01)&from = FI

5

(6)  RAL: reste à liquider (englannin kielessä tavallisesti käytetty ranskankielinen ilmaisu), joka tarkoittaa maksamatta olevia maksupyyntöjä. Maksusitoumusten ja niitä koskevien maksumääräysten vuotuinen erotus vastaa kyseisen vuoden maksamatta olevia määriä.

6

reste à liquider

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/58

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin talousarvioesitys vuodelle 2015”

2014/C 271/11

| Esittelijä | Agnès Durdu (LU, ALDE), Wincrangen kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä

Agnès Durdu (LU, ALDE), Wincrangen kunnanvaltuuston jäsen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | painottaa, että tässä lausunnossa käsitellään EU:n talousarvion pääluokkaa III, eikä se koske otsakkeeseen V kuuluvia hallintomenoja. |
| --- | --- |

1.

painottaa, että tässä lausunnossa käsitellään EU:n talousarvion pääluokkaa III, eikä se koske otsakkeeseen V kuuluvia hallintomenoja.

| 2. | muistuttaa laativansa nyt toisen kerran oma-aloitteisen lausunnon EU:n vuotuisesta talousarviomenettelystä. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa laativansa nyt toisen kerran oma-aloitteisen lausunnon EU:n vuotuisesta talousarviomenettelystä.

| 3. | korostaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatiminen vaikuttaa suoraan alue- ja paikallisyhteisöihin ja niiden julkiseen talouteen. Menettely on luonteeltaan poliittinen ja strateginen. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatiminen vaikuttaa suoraan alue- ja paikallisyhteisöihin ja niiden julkiseen talouteen. Menettely on luonteeltaan poliittinen ja strateginen.

| 4. | pahoittelee, että vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin kuusi kuukautta myöhemmin edellisen kauden (2007–2013) rahoituskehykseen verrattuna, mikä vaikuttaa maksusitoumusmäärärahojen hyödyntämiseen ja maksuprofiiliin keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.

pahoittelee, että vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin kuusi kuukautta myöhemmin edellisen kauden (2007–2013) rahoituskehykseen verrattuna, mikä vaikuttaa maksusitoumusmäärärahojen hyödyntämiseen ja maksuprofiiliin keskipitkällä aikavälillä.

| 5. | pahoittelee, että Euroopan komissio hyväksyi vuotta 2015 koskevan vuotuisen talousarvioesityksen vasta 11. kesäkuuta eli lähes kaksi kuukautta myöhemmin kuin vuotta 2013 edeltävänä aikana. Tämä lykkääminen heikentää eri osapuolten, kuten alueiden komitean, mahdollisuuksia esittää omat huomionsa hyvissä ajoin ennen neuvoston kannanottoa. |
| --- | --- |

5.

pahoittelee, että Euroopan komissio hyväksyi vuotta 2015 koskevan vuotuisen talousarvioesityksen vasta 11. kesäkuuta eli lähes kaksi kuukautta myöhemmin kuin vuotta 2013 edeltävänä aikana. Tämä lykkääminen heikentää eri osapuolten, kuten alueiden komitean, mahdollisuuksia esittää omat huomionsa hyvissä ajoin ennen neuvoston kannanottoa.

| 6. | pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, joiden avulla alueiden komitea voisi toteuttaa neuvoa-antavaa tehtäväänsä ja laatia vertailevan analyysin eri jäsenvaltioiden tilanteesta. Tällaiset tiedot antaisivat AK:lle mahdollisuuden määrittää paremmin, mitkä ovat monitasoisen hallinnon vahvuudet ja heikkoudet, sekä tehdä ehdotuksia EU:n määrärahojen käytön optimoimiseksi. |
| --- | --- |

6.

pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, joiden avulla alueiden komitea voisi toteuttaa neuvoa-antavaa tehtäväänsä ja laatia vertailevan analyysin eri jäsenvaltioiden tilanteesta. Tällaiset tiedot antaisivat AK:lle mahdollisuuden määrittää paremmin, mitkä ovat monitasoisen hallinnon vahvuudet ja heikkoudet, sekä tehdä ehdotuksia EU:n määrärahojen käytön optimoimiseksi.

| 7. | toivookin saavansa komissiolta säännöllisesti ajantasaista tietoa EU:n talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

7.

toivookin saavansa komissiolta säännöllisesti ajantasaista tietoa EU:n talousarvion toteuttamisesta.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä pyynnön toimittaa mahdollisimman pian seuraavat tiedot:






  a. | vahvistetut tiedot valtiotasoa alempien julkisten viranomaistahojen saamien varojen määristä |
| --- | --- | --- |

8.

toistaa komissiolle esittämänsä pyynnön toimittaa mahdollisimman pian seuraavat tiedot:

a.

vahvistetut tiedot valtiotasoa alempien julkisten viranomaistahojen saamien varojen määristä

| b. | vahvistetut tiedot maksamatta olevista määristä budjettikohdittain ja ohjelmakohtaisesti |
| --- | --- |

b.

vahvistetut tiedot maksamatta olevista määristä budjettikohdittain ja ohjelmakohtaisesti

| c. | maksamatta olevien määrien jakautuminen valtioittain, mutta myös edunsaajaluokittain (valtiolliset viranomaiset vs. valtiotasoa alemmat viranomaiset) |
| --- | --- |

c.

maksamatta olevien määrien jakautuminen valtioittain, mutta myös edunsaajaluokittain (valtiolliset viranomaiset vs. valtiotasoa alemmat viranomaiset)

| d. | valtiollisten ja valtiotasoa alempien viranomaisten keräämät määrät yhteisesti hallinnoitujen EU-hankkeiden yhteisrahoitukseen. |
| --- | --- |

d.

valtiollisten ja valtiotasoa alempien viranomaisten keräämät määrät yhteisesti hallinnoitujen EU-hankkeiden yhteisrahoitukseen.

| 9. | kiinnittää huomiota lisätalousarvioiden suureen määrään viime vuosina ja katsoo, että ne haittaavat vuotuisten talousarvioiden moitteetonta hallinnointia ja avoimuutta. |
| --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota lisätalousarvioiden suureen määrään viime vuosina ja katsoo, että ne haittaavat vuotuisten talousarvioiden moitteetonta hallinnointia ja avoimuutta.

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa yhdenmukaistamaan tapaa, jolla muutokset talousarvioesitykseen esitellään, jotta selkeytetään menettelyä ja lisätään sen avoimuutta sekä tehostetaan demokraattista valvontamenettelyä. |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa yhdenmukaistamaan tapaa, jolla muutokset talousarvioesitykseen esitellään, jotta selkeytetään menettelyä ja lisätään sen avoimuutta sekä tehostetaan demokraattista valvontamenettelyä.

Vuoden 2015 talousarvion merkitys tämänhetkisessä tilanteessa

| 11. | muistuttaa, että kriisin vaikutukset tuntuvat edelleen useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, vaikka talouden elpymisestä on joitakin merkkejä, ja että budjettirajoitukset kohdistuvat valtiollisiin ja valtiotasoa alempiin viranomaisiin. Komitea korostaa, että vuoden 2015 talousarvio voi merkittävällä tavalla tukea talouden elpymistä, auttaa toteuttamaan Euroopan tulevaisuuden kannalta välttämättömiä investointeja sekä lieventää kriisin vaikutuksia EU:n kansalaisiin. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että kriisin vaikutukset tuntuvat edelleen useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, vaikka talouden elpymisestä on joitakin merkkejä, ja että budjettirajoitukset kohdistuvat valtiollisiin ja valtiotasoa alempiin viranomaisiin. Komitea korostaa, että vuoden 2015 talousarvio voi merkittävällä tavalla tukea talouden elpymistä, auttaa toteuttamaan Euroopan tulevaisuuden kannalta välttämättömiä investointeja sekä lieventää kriisin vaikutuksia EU:n kansalaisiin.

| 12. | muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen ratkaisevasta roolista unionin talouden elpymisen ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, sillä ne vastaavat kolmasosasta julkisia menoja ja kahdesta kolmasosasta julkisia investointeja sekä myös osallistuvat laajalti EU:n talousarviovarojen hallinnointiin ja hyödyntämiseen. Tämä osoittaa, että EU:n talousarviolla on välitön vaikutus alue- ja paikallisyhteisöjen talousarvioihin ja että maksusitoumusmäärärahojen siirtämisellä voi olla kohtalokkaita vaikutuksia reaalitalouteen. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen ratkaisevasta roolista unionin talouden elpymisen ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, sillä ne vastaavat kolmasosasta julkisia menoja ja kahdesta kolmasosasta julkisia investointeja sekä myös osallistuvat laajalti EU:n talousarviovarojen hallinnointiin ja hyödyntämiseen. Tämä osoittaa, että EU:n talousarviolla on välitön vaikutus alue- ja paikallisyhteisöjen talousarvioihin ja että maksusitoumusmäärärahojen siirtämisellä voi olla kohtalokkaita vaikutuksia reaalitalouteen.

| 13. | toteaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa ei ole edistytty toivotulla tavalla ja että vuoden 2015 talousarvio on ratkaisevassa roolissa näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa ei ole edistytty toivotulla tavalla ja että vuoden 2015 talousarvio on ratkaisevassa roolissa näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| 14. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisenä vuonna 2014 toteutetut uudet maksusitoumukset ovat vaatimattomia ja että rahoituskehyksen toinen vuosi 2015 on ratkaisevan tärkeä uusien monivuotisten ohjelmien 2014–2020 onnistumisen kannalta. Sitoumusten maksaminen kuitenkin pysynee alhaisella tasolla myös varainhoitovuonna 2015 erityisesti n+3-säännön vuoksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään yhdessä alueiden kanssa mitä pikimmin kaikki kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat, jotta ne voidaan panna nopeasti täytäntöön. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisenä vuonna 2014 toteutetut uudet maksusitoumukset ovat vaatimattomia ja että rahoituskehyksen toinen vuosi 2015 on ratkaisevan tärkeä uusien monivuotisten ohjelmien 2014–2020 onnistumisen kannalta. Sitoumusten maksaminen kuitenkin pysynee alhaisella tasolla myös varainhoitovuonna 2015 erityisesti n+3-säännön vuoksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään yhdessä alueiden kanssa mitä pikimmin kaikki kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat, jotta ne voidaan panna nopeasti täytäntöön.

| 15. | painottaa, että investointien aikaistaminen mahdollisuuksien mukaan olisi tärkeää, sillä niiden painottumisella kauden loppuun saattaa olla haitallisia vaikutuksia, ja pahoittelee, ettei komissio aio etupainottaa määrärahoja muualla kuin jo nimetyissä ohjelmissa, joihin kuuluvat nuorisotyöllisyysaloite, Horisontti 2020, Erasmus+ ja COSME. Etupainottaminen voisi koskea etenkin muita ohjelmia, joiden hallinnointi on keskitetty, esimerkiksi Verkkojen Eurooppa -välinettä (erityisesti energiaverkkojen osalta), sillä hajautetusti hallinnoitavien ohjelmien täytäntöönpano vie aikaa, eikä aikaistaminen vuosille 2014–2015 ole siksi mahdollista. |
| --- | --- |

15.

painottaa, että investointien aikaistaminen mahdollisuuksien mukaan olisi tärkeää, sillä niiden painottumisella kauden loppuun saattaa olla haitallisia vaikutuksia, ja pahoittelee, ettei komissio aio etupainottaa määrärahoja muualla kuin jo nimetyissä ohjelmissa, joihin kuuluvat nuorisotyöllisyysaloite, Horisontti 2020, Erasmus+ ja COSME. Etupainottaminen voisi koskea etenkin muita ohjelmia, joiden hallinnointi on keskitetty, esimerkiksi Verkkojen Eurooppa -välinettä (erityisesti energiaverkkojen osalta), sillä hajautetusti hallinnoitavien ohjelmien täytäntöönpano vie aikaa, eikä aikaistaminen vuosille 2014–2015 ole siksi mahdollista.

| 16. | toteaa nuorisotyöttömyyden olevan vakava ongelma ja kehottaa Euroopan komissiota selventämään nuorisotyöllisyysaloitetta varten varattujen 6 miljardin euron määrärahojen täytäntöönpanoa, jonka on määrä painottua vuosille 2014 ja 2015, sekä yhteyttä kumppanuussopimusten ja nuorisotakuuta koskevien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien välillä. Komitea epäilee 6 miljardin euron hyödyntämiskykyä vuosina 2014–2015, sillä toimenpideohjelmien hyväksyminen on viivästynyt ja vain harvat jäsenvaltiot päättivät menojen aikaistamisesta 1. päivään syyskuuta 2013. Komitea korostaakin, että aloitteen täytäntöönpanon etenemisestä olisi laadittava tilannekatsaus vuoden 2015 alussa, sekä kehottaa Euroopan komissiota selventämään, minkä suuruiset määrärahat hankkeeseen osoitetaan pitkällä aikavälillä vuodesta 2016 eteenpäin. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan olisi tarkasteltava kaikkia rahoitusmahdollisuuksia, monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavara sitoumuksia varten mukaan luettuna, jotta tämän budjettikohdan jatkuvuus taataan vuoden 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

16.

toteaa nuorisotyöttömyyden olevan vakava ongelma ja kehottaa Euroopan komissiota selventämään nuorisotyöllisyysaloitetta varten varattujen 6 miljardin euron määrärahojen täytäntöönpanoa, jonka on määrä painottua vuosille 2014 ja 2015, sekä yhteyttä kumppanuussopimusten ja nuorisotakuuta koskevien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien välillä. Komitea epäilee 6 miljardin euron hyödyntämiskykyä vuosina 2014–2015, sillä toimenpideohjelmien hyväksyminen on viivästynyt ja vain harvat jäsenvaltiot päättivät menojen aikaistamisesta 1. päivään syyskuuta 2013. Komitea korostaakin, että aloitteen täytäntöönpanon etenemisestä olisi laadittava tilannekatsaus vuoden 2015 alussa, sekä kehottaa Euroopan komissiota selventämään, minkä suuruiset määrärahat hankkeeseen osoitetaan pitkällä aikavälillä vuodesta 2016 eteenpäin. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan olisi tarkasteltava kaikkia rahoitusmahdollisuuksia, monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavara sitoumuksia varten mukaan luettuna, jotta tämän budjettikohdan jatkuvuus taataan vuoden 2015 jälkeen.

| 17. | kehottaa perustamaan oman budjettikohdan Adrian- ja Joonianmeren makroalueelle tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

17.

kehottaa perustamaan oman budjettikohdan Adrian- ja Joonianmeren makroalueelle tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja.

Maksumäärärahoihin kohdistuvia paineita

| 18. | pahoittelee, että maksamattomia tukia on yhä enemmän (23,4 miljardia euroa pelkästään kolmen rakenne- ja koheesiorahaston osalta vuoden 2013 lopussa) ja että tämä käytäntö on yleistynyt viime vuosina. Komitean mielestä ei ole hyväksyttävää, että Euroopan komissio ei kykene noudattamaan sitoumuksiaan ja maksamaan tukia edunsaajille maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi. Komitea on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen käyttää kaikki monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodelle 2015 varatut maksumäärärahat mutta on erittäin huolissaan maksumäärärahojen riittämättömyydestä ja kassavirtarajoitteista, joiden takia komissio ei todennäköisesti kykene vastaamaan nopeasti kaikkiin maksupyyntöihin, mikä voi aiheuttaa huomattavia ongelmia alueilla. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee, että maksamattomia tukia on yhä enemmän (23,4 miljardia euroa pelkästään kolmen rakenne- ja koheesiorahaston osalta vuoden 2013 lopussa) ja että tämä käytäntö on yleistynyt viime vuosina. Komitean mielestä ei ole hyväksyttävää, että Euroopan komissio ei kykene noudattamaan sitoumuksiaan ja maksamaan tukia edunsaajille maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi. Komitea on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen käyttää kaikki monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodelle 2015 varatut maksumäärärahat mutta on erittäin huolissaan maksumäärärahojen riittämättömyydestä ja kassavirtarajoitteista, joiden takia komissio ei todennäköisesti kykene vastaamaan nopeasti kaikkiin maksupyyntöihin, mikä voi aiheuttaa huomattavia ongelmia alueilla.

| 19. | pahoittelee, että maksumäärärahojen enimmäismäärää koskeva rajoitus estää EU:ta reagoimasta kriisitilanteisiin. Tästä esimerkkinä on humanitaarisen avun politiikka, jonka alalla toimivien järjestöjen toimintaa maksuviivästykset ovat haitanneet. Näille järjestöille oli vuoden 2013 lopussa maksamatta 160 miljoonaa euroa tukia. |
| --- | --- |

19.

pahoittelee, että maksumäärärahojen enimmäismäärää koskeva rajoitus estää EU:ta reagoimasta kriisitilanteisiin. Tästä esimerkkinä on humanitaarisen avun politiikka, jonka alalla toimivien järjestöjen toimintaa maksuviivästykset ovat haitanneet. Näille järjestöille oli vuoden 2013 lopussa maksamatta 160 miljoonaa euroa tukia.

| 20. | on huolestunut maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välisestä kuilusta tilanteessa, jossa maksamatta olevat määrät kasvavat nopeasti. Komitea ei hyväksy EU:n talousarvion rakenteellista alijäämää ja kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman budjettitasapainon korjaamiseksi vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen loppuajaksi. Tältä osin AK viittaa lausuntoonsa EU:n talousarvion toteuttamisesta (esittelijä: Adam Struzik). |
| --- | --- |

20.

on huolestunut maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välisestä kuilusta tilanteessa, jossa maksamatta olevat määrät kasvavat nopeasti. Komitea ei hyväksy EU:n talousarvion rakenteellista alijäämää ja kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman budjettitasapainon korjaamiseksi vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen loppuajaksi. Tältä osin AK viittaa lausuntoonsa EU:n talousarvion toteuttamisesta (esittelijä: Adam Struzik).

| 21. | on tyytyväinen, että vuoden 2015 talousarvioesityksessä – kuten vuonna 2014 – pannaan paljon painoa kaudella 2007–2013 tehtyjen sitoumusten maksamiselle, jotta vältetään maksuviivästysten kumuloituminen ja jotta kauden 2014–2020 maksuista mahdollisimman suuri osa pystytään hoitamaan vuodesta 2016 alkaen. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen, että vuoden 2015 talousarvioesityksessä – kuten vuonna 2014 – pannaan paljon painoa kaudella 2007–2013 tehtyjen sitoumusten maksamiselle, jotta vältetään maksuviivästysten kumuloituminen ja jotta kauden 2014–2020 maksuista mahdollisimman suuri osa pystytään hoitamaan vuodesta 2016 alkaen.

| 22. | ehdottaa, että etusijalle asetetaan niille jäsenvaltioille osoitetut määrärahat, jotka ovat kärsineet eniten talouskriisistä ja joilta EU on vaatinut huomattavia ponnistuksia julkisen velan ja talousarvion epätasapainon pienentämiseksi ja jotka tarvitsevat eniten EU:n tukea kasvun edistämiseksi ja auttaakseen heikoimmassa asemassa olevia kansalaisiaan. |
| --- | --- |

22.

ehdottaa, että etusijalle asetetaan niille jäsenvaltioille osoitetut määrärahat, jotka ovat kärsineet eniten talouskriisistä ja joilta EU on vaatinut huomattavia ponnistuksia julkisen velan ja talousarvion epätasapainon pienentämiseksi ja jotka tarvitsevat eniten EU:n tukea kasvun edistämiseksi ja auttaakseen heikoimmassa asemassa olevia kansalaisiaan.

| 23. | pahoittelee, ettei EU:n vuoden 2015 talousarvioesityksessä suunnitella käytettäväksi ennakoimattomiin menoihin varattua marginaalia, jonka avulla voitaisiin osaltaan lievittää kassavirtaongelmia ja helpottaa nopeaa vastaamista maksupyyntöihin. |
| --- | --- |

23.

pahoittelee, ettei EU:n vuoden 2015 talousarvioesityksessä suunnitella käytettäväksi ennakoimattomiin menoihin varattua marginaalia, jonka avulla voitaisiin osaltaan lievittää kassavirtaongelmia ja helpottaa nopeaa vastaamista maksupyyntöihin.

Vuoden 2015 jälkeiset näkymät

| 24. | kehottaa hyödyntämään kasvua ja työllisyyttä koskevaa kokonaisliikkumavaraa 2014–2015 koheesiopolitiikan otsakkeessa jo vuonna 2016. |
| --- | --- |

24.

kehottaa hyödyntämään kasvua ja työllisyyttä koskevaa kokonaisliikkumavaraa 2014–2015 koheesiopolitiikan otsakkeessa jo vuonna 2016.

| 25. | on tyytyväinen EU:n omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän perustamiseen Euroopan komission puheenjohtajan, Euroopan parlamentin puhemiehen ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan valtuutuksella. Ryhmän tehtävänä on pohtia parannusehdotuksia EU:n talousarvion nykyiseen rahoitusjärjestelmään, joka on osoittanut rajallisuutensa. Järjestelmän uudistaminen on välttämätöntä, jotta vähennetään EU:n talousarvion riippuvuutta jäsenvaltioiden suorista maksuosuuksista lisäämällä EU:n omia varoja. Näin helpotetaan neuvotteluita maksumäärärahoista. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen EU:n omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän perustamiseen Euroopan komission puheenjohtajan, Euroopan parlamentin puhemiehen ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan valtuutuksella. Ryhmän tehtävänä on pohtia parannusehdotuksia EU:n talousarvion nykyiseen rahoitusjärjestelmään, joka on osoittanut rajallisuutensa. Järjestelmän uudistaminen on välttämätöntä, jotta vähennetään EU:n talousarvion riippuvuutta jäsenvaltioiden suorista maksuosuuksista lisäämällä EU:n omia varoja. Näin helpotetaan neuvotteluita maksumäärärahoista.

| 26. | kehottaa jälleen esittämään AK:lle lausuntopyynnön tulevien vuosien talousarvioista. |
| --- | --- |

26.

kehottaa jälleen esittämään AK:lle lausuntopyynnön tulevien vuosien talousarvioista.

| 27. | toivoo AK:n voivan osallistua toimielinten välisiin kokouksiin, joissa arvioidaan talousarvion toteutuksen tilannetta ja näkymiä meneillään olevana varainhoitovuonna ja tulevina vuosina. Kokouksista määrätään monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteen kohdassa 36. |
| --- | --- |

27.

toivoo AK:n voivan osallistua toimielinten välisiin kokouksiin, joissa arvioidaan talousarvion toteutuksen tilannetta ja näkymiä meneillään olevana varainhoitovuonna ja tulevina vuosina. Kokouksista määrätään monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteen kohdassa 36.

| 28. | kehottaa tarkistamaan oikeudellista kehystä 60 päivän maksuajan osalta: sen tulisi olla sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa, ja määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava taloudellinen seuraamus kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

28.

kehottaa tarkistamaan oikeudellista kehystä 60 päivän maksuajan osalta: sen tulisi olla sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa, ja määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava taloudellinen seuraamus kansallisille viranomaisille.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/61

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Hyogon toimintaohjelman jatkaminen vuoden 2015 jälkeen: riskien hallinta selviytymiskyvyn saavuttamiseksi”

2014/C 271/12

| Esittelijä | Harvey Siggs, Somersetin kreivikunnanvaltuuston jäsen (UK, ECR) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Hyogon toimintaohjelman jatkaminen vuoden 2015 jälkeen: riskien hallinta selviytymiskyvyn saavuttamiseksi COM(2014) 216 final |

Esittelijä

Harvey Siggs, Somersetin kreivikunnanvaltuuston jäsen (UK, ECR)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Hyogon toimintaohjelman jatkaminen vuoden 2015 jälkeen: riskien hallinta selviytymiskyvyn saavuttamiseksi COM(2014) 216 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, sillä katastrofeilla on huomattavia taloudellisia, sosiaalisia, ekologisia ja turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia ja ne asettavat valtavia haasteita paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, sillä katastrofeilla on huomattavia taloudellisia, sosiaalisia, ekologisia ja turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia ja ne asettavat valtavia haasteita paikallis- ja alueviranomaisille.

| 2. | panee merkille, että riskinehkäisy ja -hallinta ovat keskeisiä toimintapolitiikkoja, joiden avulla varmistetaan talouskasvu ja kestävä kehitys sekä ihmisten suojelu. Komitea toteaa, että uusi kansainvälinen kehys katastrofiriskin vähentämiseksi auttaa merkittävästi selviytymään tulevista haasteista, myös niistä, jotka johtuvat ilmastonmuutoksesta. Komitea muistuttaakin Euroopan unionin ja sen paikallis- ja alueviranomaisten roolista ilmastonmuutoksen lieventämisessä ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa sekä kestokykyisen infrastruktuurin rakentamisessa. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että riskinehkäisy ja -hallinta ovat keskeisiä toimintapolitiikkoja, joiden avulla varmistetaan talouskasvu ja kestävä kehitys sekä ihmisten suojelu. Komitea toteaa, että uusi kansainvälinen kehys katastrofiriskin vähentämiseksi auttaa merkittävästi selviytymään tulevista haasteista, myös niistä, jotka johtuvat ilmastonmuutoksesta. Komitea muistuttaakin Euroopan unionin ja sen paikallis- ja alueviranomaisten roolista ilmastonmuutoksen lieventämisessä ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa sekä kestokykyisen infrastruktuurin rakentamisessa.

| 3. | toteaa huolestuneena, että katastrofien esiintymistiheys ja voimakkuus ovat lisääntyneet merkittävästi viime vuosina. Vuosien 2002 ja 2012 välisenä aikana luonnonkatastrofit aiheuttivat vuosittain keskimäärin yli 1 00  000 kuolemaa, ja välittömät taloudelliset tappiot ovat kaiken kaikkiaan lisääntymässä maailmanlaajuisesti. Keskimääräiset taloudelliset menetykset ovat vuosittain yli 100 miljardia euroa. Vaikka kaikki maat ovat haavoittuvia, kehitysmaissa menetetään eniten ihmishenkiä ja kehittyneet valtiot kärsivät suuremmista taloudellisista tappioista. Luonnonkatastrofit aiheuttivat viime vuosikymmenenä EU:ssa 80  000 kuolemaa ja 95 miljardin euron taloudelliset tappiot. |
| --- | --- |

3.

toteaa huolestuneena, että katastrofien esiintymistiheys ja voimakkuus ovat lisääntyneet merkittävästi viime vuosina. Vuosien 2002 ja 2012 välisenä aikana luonnonkatastrofit aiheuttivat vuosittain keskimäärin yli 1 00  000 kuolemaa, ja välittömät taloudelliset tappiot ovat kaiken kaikkiaan lisääntymässä maailmanlaajuisesti. Keskimääräiset taloudelliset menetykset ovat vuosittain yli 100 miljardia euroa. Vaikka kaikki maat ovat haavoittuvia, kehitysmaissa menetetään eniten ihmishenkiä ja kehittyneet valtiot kärsivät suuremmista taloudellisista tappioista. Luonnonkatastrofit aiheuttivat viime vuosikymmenenä EU:ssa 80  000 kuolemaa ja 95 miljardin euron taloudelliset tappiot.

| 4. | panee merkille, että vaikka EU:lla on nykyisin unionin pelastuspalvelumekanismin voimaantulon jälkeen aktiivisempi rooli pelastuspalvelussa, EU:ssa saadut kokemukset ovat hyvin monitahoisia, sillä kansallisia pelastuspalvelumekanismeja hallinnoidaan EU:ssa erilaisin hallinto- ja oikeusjärjestelmin. |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että vaikka EU:lla on nykyisin unionin pelastuspalvelumekanismin voimaantulon jälkeen aktiivisempi rooli pelastuspalvelussa, EU:ssa saadut kokemukset ovat hyvin monitahoisia, sillä kansallisia pelastuspalvelumekanismeja hallinnoidaan EU:ssa erilaisin hallinto- ja oikeusjärjestelmin.

Katastrofien ymmärtäminen – tiedot, tavoitteet ja indikaattorit

| 5. | toteaa, että kaikentyyppisten katastrofien seurauksia voidaan lievittää katastrofiriskien hallinnalla sekä vahvistamalla nykyisten ja tulevien perusrakenteiden selviytymiskykyä. Poliittisilla päättäjillä on kuitenkin edessään vaikeita varainhoitoa ja ympäristöä koskevia sekä sosiaalisia ja kulttuurisia päätöksiä siitä, miten varmistetaan perusturvallisuus ja elämänlaatu luonnonkatastrofien tai tarkoituksellisten hyökkäysten varalta. Lisäksi on kiinnitettävä erityisesti huomiota uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että kaikentyyppisten katastrofien seurauksia voidaan lievittää katastrofiriskien hallinnalla sekä vahvistamalla nykyisten ja tulevien perusrakenteiden selviytymiskykyä. Poliittisilla päättäjillä on kuitenkin edessään vaikeita varainhoitoa ja ympäristöä koskevia sekä sosiaalisia ja kulttuurisia päätöksiä siitä, miten varmistetaan perusturvallisuus ja elämänlaatu luonnonkatastrofien tai tarkoituksellisten hyökkäysten varalta. Lisäksi on kiinnitettävä erityisesti huomiota uusiin haasteisiin.

| 6. | katsoo, että katastrofiriskin vähentäminen merkitsee rannikko- ja merialueille lisähaasteita. Kyseiset alueet ovat alttiita merenpinnan nousulle, valtamerien lämpenemiselle, korkeille aalloille, pitkittyneille sateille tai maastopaloille, ja ne ovat usein vaikeapääsyisiä, joten pelastustoimet saattavat olla paljon mutkikkaampia kuin muualla. Komitea kehottaa EU:ta ottamaan tämän haavoittuvuuden huomioon rannikko- ja merialuematkailua käsittelevässä EU:n strategiassa. Myös maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan vaativilla alueilla on lisähaasteita, aivan kuten vuoristoalueilla ja alueilla, joilla on erityinen ympäristöarvo. Nämä alueet voivat olla myös muita alttiimpia luonnonkatastrofeille, kuten maanvyöryille, metsäpaloille ja kuivuudelle, mikä tekee ennaltaehkäisy-, valmistautumis- ja vastatoimista monimutkaisia. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että katastrofiriskin vähentäminen merkitsee rannikko- ja merialueille lisähaasteita. Kyseiset alueet ovat alttiita merenpinnan nousulle, valtamerien lämpenemiselle, korkeille aalloille, pitkittyneille sateille tai maastopaloille, ja ne ovat usein vaikeapääsyisiä, joten pelastustoimet saattavat olla paljon mutkikkaampia kuin muualla. Komitea kehottaa EU:ta ottamaan tämän haavoittuvuuden huomioon rannikko- ja merialuematkailua käsittelevässä EU:n strategiassa. Myös maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan vaativilla alueilla on lisähaasteita, aivan kuten vuoristoalueilla ja alueilla, joilla on erityinen ympäristöarvo. Nämä alueet voivat olla myös muita alttiimpia luonnonkatastrofeille, kuten maanvyöryille, metsäpaloille ja kuivuudelle, mikä tekee ennaltaehkäisy-, valmistautumis- ja vastatoimista monimutkaisia.

| 7. | toteaa, että traagisia ja kuolemaan johtavia katastrofeja kärjistää Euroopassa usein kaksi keskeistä tekijää: alueelle ominainen haavoittuvuus ja aiempi epäsovelias kehitys. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että traagisia ja kuolemaan johtavia katastrofeja kärjistää Euroopassa usein kaksi keskeistä tekijää: alueelle ominainen haavoittuvuus ja aiempi epäsovelias kehitys.

| 8. | kehottaa sitoutumaan uudelleen siihen, että alakohtaisia ja kehittämissuunnitelmia täydennetään katastrofiriskin vähentämistoimilla, jotta varmistetaan kokonaisvaltainen lähestymistapa selviytymiskykyä vahvistettaessa. |
| --- | --- |

8.

kehottaa sitoutumaan uudelleen siihen, että alakohtaisia ja kehittämissuunnitelmia täydennetään katastrofiriskin vähentämistoimilla, jotta varmistetaan kokonaisvaltainen lähestymistapa selviytymiskykyä vahvistettaessa.

| 9. | panee merkille, että täysimääräisen, luotettavan ja tarkan tiedon saatavuus on tärkeää, jotta voidaan ymmärtää katastrofeja ja arvioida kokemuksia sekä laatia suunnitelmia selviytymiskyvyn vahvistamiseksi ja tulevien tapahtumien vaikutuksen lievittämiseksi sekä taloudellisten investointien mahdollistamiseksi. Vaikka riski- ja onnettomuusraportteja kerätään, on parannettava niiden integrointia niin eri maissa kuin eri maiden välillä. |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että täysimääräisen, luotettavan ja tarkan tiedon saatavuus on tärkeää, jotta voidaan ymmärtää katastrofeja ja arvioida kokemuksia sekä laatia suunnitelmia selviytymiskyvyn vahvistamiseksi ja tulevien tapahtumien vaikutuksen lievittämiseksi sekä taloudellisten investointien mahdollistamiseksi. Vaikka riski- ja onnettomuusraportteja kerätään, on parannettava niiden integrointia niin eri maissa kuin eri maiden välillä.

| 10. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia soveltamaan avoimen datan politiikkaa ja pidättäytymään tiedonannosta puolustus-, turvallisuus- tai kaupallisista syistä vain silloin, kun se on oikeutettua ja ehdottoman välttämätöntä. Kaupallisia intressejä ei tulisi asettaa yleisen turvallisuuden ja hyvinvoinnin edelle. |
| --- | --- |

10.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia soveltamaan avoimen datan politiikkaa ja pidättäytymään tiedonannosta puolustus-, turvallisuus- tai kaupallisista syistä vain silloin, kun se on oikeutettua ja ehdottoman välttämätöntä. Kaupallisia intressejä ei tulisi asettaa yleisen turvallisuuden ja hyvinvoinnin edelle.

| 11. | suosittaa yhteistyön vahvistamista, tietojärjestelmäinvestointien lisäämistä ja tietojärjestelmien yhteenliittämistä rajojen ylitse sekä yhteistoimintaa yksityissektorin kanssa (jolla on huomattavaa katastrofeihin liittyvää tietoa), jotta katastrofeja ja katastrofihallintaa käsitteleviä tietoja voidaan kartoittaa, löytää, analysoida ja käyttää tulevien katastrofien vaikutusten ennakointiin ja lieventämiseen. |
| --- | --- |

11.

suosittaa yhteistyön vahvistamista, tietojärjestelmäinvestointien lisäämistä ja tietojärjestelmien yhteenliittämistä rajojen ylitse sekä yhteistoimintaa yksityissektorin kanssa (jolla on huomattavaa katastrofeihin liittyvää tietoa), jotta katastrofeja ja katastrofihallintaa käsitteleviä tietoja voidaan kartoittaa, löytää, analysoida ja käyttää tulevien katastrofien vaikutusten ennakointiin ja lieventämiseen.

Vastuuvelvollisuus, avoimuus ja hallintotapa – päätösmenettelyt ja eskalointi

| 12. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat institutionaalisesti ja poliittisesti vastuussa kansalaistensa suojelusta ja että ne ovat usein ensimmäinen hallintotaso, joka huolehtii hätätilanteessa peruspalveluista, valvonnasta ja katastrofien hallinnasta. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat katastrofihallinnan etulinjassa ja vastuussa ennaltaehkäisystä, välittömistä avustustoimista ja pelastusoperaatioista. Ne tuntevat yksityiskohtaisesti oman paikkakuntansa ja yhteisönsä. Ne tarvitsevat tietoa, välineitä, valmiuksia ja resursseja täyttääkseen velvollisuutensa suojella elämää, varallisuutta, taloutta ja ympäristöä. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat institutionaalisesti ja poliittisesti vastuussa kansalaistensa suojelusta ja että ne ovat usein ensimmäinen hallintotaso, joka huolehtii hätätilanteessa peruspalveluista, valvonnasta ja katastrofien hallinnasta. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat katastrofihallinnan etulinjassa ja vastuussa ennaltaehkäisystä, välittömistä avustustoimista ja pelastusoperaatioista. Ne tuntevat yksityiskohtaisesti oman paikkakuntansa ja yhteisönsä. Ne tarvitsevat tietoa, välineitä, valmiuksia ja resursseja täyttääkseen velvollisuutensa suojella elämää, varallisuutta, taloutta ja ympäristöä.

| 13. | panee merkille, että vastuu pelastuspalvelusta siirretään usein paikallis- ja aluetasolle ilman riittäviä varoja tarpeiden täyttämiseksi. Komitea kehottaakin jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan velvoitteita vastaavan asianmukaisen rahoituksen. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että vastuu pelastuspalvelusta siirretään usein paikallis- ja aluetasolle ilman riittäviä varoja tarpeiden täyttämiseksi. Komitea kehottaakin jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan velvoitteita vastaavan asianmukaisen rahoituksen.

| 14. | kehottaa laatimaan laaja-alaisen tutkimuksen siitä, miten voidaan parhaiten parantaa paikallisviranomaisten valmiuksia sekä edistää näiden osallistumista selviytymiskykyä ja katastrofiriskin vähentämistä käsittelevään päätöksentekoon. |
| --- | --- |

14.

kehottaa laatimaan laaja-alaisen tutkimuksen siitä, miten voidaan parhaiten parantaa paikallisviranomaisten valmiuksia sekä edistää näiden osallistumista selviytymiskykyä ja katastrofiriskin vähentämistä käsittelevään päätöksentekoon.

| 15. | panee merkille, että katastrofit voivat olla laajuudeltaan paikallisia, alueellisia, valtiollisia tai kansainvälisiä, ja suosittaakin, että laaditaan menettelyjä, jotta varmistetaan alueellisten ja valtiollisten katastrofisuojatoimien ja -suunnitelmien koordinointi, paikallisten poliittisten päättäjien ja suunnittelijoiden entistä vahvempi osallistaminen sekä sovitut eskalointimenettelyt useampaa kuin yhtä alueetta koskevia katastrofitilanteita varten. Komitea toteaa, että riskitekijöiden suuruus on mahdollista määrittää, ja korostaa väestötiheyden vaikuttavan riskeihin. |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että katastrofit voivat olla laajuudeltaan paikallisia, alueellisia, valtiollisia tai kansainvälisiä, ja suosittaakin, että laaditaan menettelyjä, jotta varmistetaan alueellisten ja valtiollisten katastrofisuojatoimien ja -suunnitelmien koordinointi, paikallisten poliittisten päättäjien ja suunnittelijoiden entistä vahvempi osallistaminen sekä sovitut eskalointimenettelyt useampaa kuin yhtä alueetta koskevia katastrofitilanteita varten. Komitea toteaa, että riskitekijöiden suuruus on mahdollista määrittää, ja korostaa väestötiheyden vaikuttavan riskeihin.

| 16. | kiinnittää huomiota rajatylittäviin uhkiin ja kahta tai useampaa EU:n jäsenvaltiota koskeviin katastrofeihin sekä kehottaa parantamaan naapurialueiden välistä yhteistyötä, jotta varmistetaan, että kaikki osallistuvat ehkäisytoimiin ja että pelastustoimet on koordinoitu. Alue- ja paikallistasolla raja-alueille tulee perustaa tehokkaat tietojärjestelmät, joiden avulla voidaan välittää tietoja rajan ylitse reaaliaikaisesti ja luoda yhteys kriisinhallinnasta vastaavien tahojen välille. |
| --- | --- |

16.

kiinnittää huomiota rajatylittäviin uhkiin ja kahta tai useampaa EU:n jäsenvaltiota koskeviin katastrofeihin sekä kehottaa parantamaan naapurialueiden välistä yhteistyötä, jotta varmistetaan, että kaikki osallistuvat ehkäisytoimiin ja että pelastustoimet on koordinoitu. Alue- ja paikallistasolla raja-alueille tulee perustaa tehokkaat tietojärjestelmät, joiden avulla voidaan välittää tietoja rajan ylitse reaaliaikaisesti ja luoda yhteys kriisinhallinnasta vastaavien tahojen välille.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli katastrofitapauksessa

| 17. | panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kolme erillistä roolia katastrofinhallinnassa:






  — | ennaltaehkäisy ja valmius |
| --- | --- | --- |

17.

panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kolme erillistä roolia katastrofinhallinnassa:

—

ennaltaehkäisy ja valmius

| — | pelastustoimien koordinointi ja viestintä |
| --- | --- |

—

pelastustoimien koordinointi ja viestintä

| — | seurauksista selviytyminen. |
| --- | --- |

—

seurauksista selviytyminen.

A)   Ennaltaehkäisy ja valmius

| 18. | katsoo, että kun punnitaan katastrofin todennäköisyyttä, investoinnit valmiuksien ja selviytymiskyvyn parantamiseen on tehokkain ja kustannustehokkain tapa vähentää katastrofien vaikutusta ja pelastustoimien kustannuksia sekä selviytyä katastrofeista. Tällaisia investointeja ovat myös investoinnit katastrofeja kestäviin infrastruktuureihin, kuten rakennuksiin, liikenteeseen (maantie- ja raideliikenne sekä lentoasemat), palveluihin (viestintä, energia- ja vesihuolto, viemäröinti) sekä sosiaaliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että kun punnitaan katastrofin todennäköisyyttä, investoinnit valmiuksien ja selviytymiskyvyn parantamiseen on tehokkain ja kustannustehokkain tapa vähentää katastrofien vaikutusta ja pelastustoimien kustannuksia sekä selviytyä katastrofeista. Tällaisia investointeja ovat myös investoinnit katastrofeja kestäviin infrastruktuureihin, kuten rakennuksiin, liikenteeseen (maantie- ja raideliikenne sekä lentoasemat), palveluihin (viestintä, energia- ja vesihuolto, viemäröinti) sekä sosiaaliseen infrastruktuuriin.

| 19. | muistuttaa, että EU:lla on katastrofiapua varten solidaarisuusrahasto, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että alueiden komitean ehdottamat muutokset sisällytettiin lopulliseen asetukseen. Rahastosta voidaan nyt tukea esimerkiksi tuhoutuneen infrastruktuurin uusimista niin, että se kestää paremmin tulevat katastrofit, tai infrastruktuurin siirtämistä toiseen paikkaan. Alueiden komitea kehottaa kuitenkin varmistamaan, että solidaarisuusrahastolle osoitetaan riittävät varat EU:n talousarviossa. Alueiden komitea kehottaa myös jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisimman hyvin katastrofiriskin ennaltaehkäisyyn ja riskinhallintaan tähtäävien hankkeiden rahoitusmahdollisuuksia, joita on laadittu vuosien 2014–2020 kehyksessä. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että EU:lla on katastrofiapua varten solidaarisuusrahasto, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että alueiden komitean ehdottamat muutokset sisällytettiin lopulliseen asetukseen. Rahastosta voidaan nyt tukea esimerkiksi tuhoutuneen infrastruktuurin uusimista niin, että se kestää paremmin tulevat katastrofit, tai infrastruktuurin siirtämistä toiseen paikkaan. Alueiden komitea kehottaa kuitenkin varmistamaan, että solidaarisuusrahastolle osoitetaan riittävät varat EU:n talousarviossa. Alueiden komitea kehottaa myös jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisimman hyvin katastrofiriskin ennaltaehkäisyyn ja riskinhallintaan tähtäävien hankkeiden rahoitusmahdollisuuksia, joita on laadittu vuosien 2014–2020 kehyksessä.

| 20. | on tietoinen siitä, että lähestymistavan muutos siirryttäessä torjuntatoimista ja seurauksista selviytymisestä ennaltaehkäisyyn, valmiuteen ja selviytymiskykyyn edellyttää uudenlaista ajattelua ja lähestymistapaa rahoitusta jaettaessa. Katastrofitilanteessa annettavan rahoituksen sijaan on suunniteltava ennakkoon investointeja. Kun punnitaan katastrofin todennäköisyyttä, tämä lähestymistapa on pitkällä aikavälillä kustannustehokkaampi ja hyödyllisempi. |
| --- | --- |

20.

on tietoinen siitä, että lähestymistavan muutos siirryttäessä torjuntatoimista ja seurauksista selviytymisestä ennaltaehkäisyyn, valmiuteen ja selviytymiskykyyn edellyttää uudenlaista ajattelua ja lähestymistapaa rahoitusta jaettaessa. Katastrofitilanteessa annettavan rahoituksen sijaan on suunniteltava ennakkoon investointeja. Kun punnitaan katastrofin todennäköisyyttä, tämä lähestymistapa on pitkällä aikavälillä kustannustehokkaampi ja hyödyllisempi.

| 21. | panee merkille vaikeudet määritellä, mitata ja arvioida kuntien selviytymiskykyä (paitsi katastrofin jälkeen) ja osoittaa selviytymiskykyyn tehtävien investointien taloudellinen hyöty. |
| --- | --- |

21.

panee merkille vaikeudet määritellä, mitata ja arvioida kuntien selviytymiskykyä (paitsi katastrofin jälkeen) ja osoittaa selviytymiskykyyn tehtävien investointien taloudellinen hyöty.

| 22. | uskoo vahvasti, että rakennusmääräysten noudattaminen, huolellinen suunnittelu ja maankäytön valvonta saattavat vähentää haavoittuvuutta huomattavasti. |
| --- | --- |

22.

uskoo vahvasti, että rakennusmääräysten noudattaminen, huolellinen suunnittelu ja maankäytön valvonta saattavat vähentää haavoittuvuutta huomattavasti.

| 23. | kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksia ja laatimaan suuntaviivoja siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat parhaiten varmistaa, että selviytymiskyky on suunnittelun painopisteenä kaikenlaisen kehittämisen (mukaan luettuina rakennukset, liikenne ja palvelut) yhteydessä. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa kestävien suunnittelunormien soveltamisen ja noudattamisen valvonnasta. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksia ja laatimaan suuntaviivoja siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat parhaiten varmistaa, että selviytymiskyky on suunnittelun painopisteenä kaikenlaisen kehittämisen (mukaan luettuina rakennukset, liikenne ja palvelut) yhteydessä. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa kestävien suunnittelunormien soveltamisen ja noudattamisen valvonnasta.

| 24. | toteaa, että vaikka selviytymiskyvyn vahvistaminen on pitkällä aikavälillä kustannustehokasta, kun punnitaan järkevästi katastrofin todennäköisyyttä, katastrofeista selviytymiseen tähtäävät kehittämistoimet saattavat edellyttää huomattavaa alkurahoitusta. Turvallisemmat rakenteet edellyttävät suunnittelumuutoksia, jotka aiheuttavat rakennusvaiheessa yleensä 10–50 prosentin lisäkustannukset (ja enemmänkin, jos energia-, liikenne- tai vesiverkkoja on siirrettävä). Komitea korostaa, että nyt toteutettavat toimet ovat paljon kustannustehokkaampia kuin jälkiasennukset rakennuksiin, jotka eivät ole turvallisia. YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimisto (UNISDR) arvioi, että kustannus–hyöty-suhde on 1:4. Lisäksi uudet kestävät järjestelmät edellyttävät uutta teknologiaa ja koulutusta, joita ei useinkaan ole helposti tarjolla heikommin kehittyneillä alueilla. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että vaikka selviytymiskyvyn vahvistaminen on pitkällä aikavälillä kustannustehokasta, kun punnitaan järkevästi katastrofin todennäköisyyttä, katastrofeista selviytymiseen tähtäävät kehittämistoimet saattavat edellyttää huomattavaa alkurahoitusta. Turvallisemmat rakenteet edellyttävät suunnittelumuutoksia, jotka aiheuttavat rakennusvaiheessa yleensä 10–50 prosentin lisäkustannukset (ja enemmänkin, jos energia-, liikenne- tai vesiverkkoja on siirrettävä). Komitea korostaa, että nyt toteutettavat toimet ovat paljon kustannustehokkaampia kuin jälkiasennukset rakennuksiin, jotka eivät ole turvallisia. YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimisto (UNISDR) arvioi, että kustannus–hyöty-suhde on 1:4. Lisäksi uudet kestävät järjestelmät edellyttävät uutta teknologiaa ja koulutusta, joita ei useinkaan ole helposti tarjolla heikommin kehittyneillä alueilla.

| 25. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia arvioimaan olemassa olevien ja etenkin tärkeitä palveluita tarjoavien rakenteiden, kuten sairaaloiden ja vedenkäsittelylaitosten, selviytymiskykyä. |
| --- | --- |

25.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia arvioimaan olemassa olevien ja etenkin tärkeitä palveluita tarjoavien rakenteiden, kuten sairaaloiden ja vedenkäsittelylaitosten, selviytymiskykyä.

| 26. | kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen siitä, miten voidaan parhaiten kehittää selviytymiskykyisiä yhteisöjä, jotka ovat valmistautuneita ja varustautuneita ja kykenevät auttamaan itseään katastrofitilanteissa. |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen siitä, miten voidaan parhaiten kehittää selviytymiskykyisiä yhteisöjä, jotka ovat valmistautuneita ja varustautuneita ja kykenevät auttamaan itseään katastrofitilanteissa.

| 27. | on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa selviytymiskykyä, ja on samaa mieltä siitä, että näin paikalliset, alueelliset ja valtakunnalliset viranomaiset voivat valmiussuunnittelun ja (paikallis- ja alueviranomaisten, yritysten ja muiden tahojen suorittamien) riskiarvioiden avulla valmistautua paremmin katastrofien varalta ja vähentää katastrofien aiheuttamia vahinkoja sen sijaan, että ne odottaisivat katastrofin sattumista ja maksaisivat jälkikäteen sen aiheuttamat kustannukset. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa selviytymiskykyä, ja on samaa mieltä siitä, että näin paikalliset, alueelliset ja valtakunnalliset viranomaiset voivat valmiussuunnittelun ja (paikallis- ja alueviranomaisten, yritysten ja muiden tahojen suorittamien) riskiarvioiden avulla valmistautua paremmin katastrofien varalta ja vähentää katastrofien aiheuttamia vahinkoja sen sijaan, että ne odottaisivat katastrofin sattumista ja maksaisivat jälkikäteen sen aiheuttamat kustannukset.

| 28. | kehottaa tukemaan kaupunkien selviytymiskykyä käsittelevää Yhdistyneiden kansakuntien kampanjaa ja sen itsearviointivälinettä, jonka avulla paikallisviranomaiset voivat tarkistaa selviytymiskykynsä kymmenen keskeisen seikan pohjalta. |
| --- | --- |

28.

kehottaa tukemaan kaupunkien selviytymiskykyä käsittelevää Yhdistyneiden kansakuntien kampanjaa ja sen itsearviointivälinettä, jonka avulla paikallisviranomaiset voivat tarkistaa selviytymiskykynsä kymmenen keskeisen seikan pohjalta.

| 29. | panee merkille UNISDR:n vuonna 2012 antaman Venetsian julistuksen Building resilience at the local level towards protected cultural heritage and climate change adaptation strategies (Selviytymiskyvyn parantaminen paikallistasolla suojellun kulttuuriperinnön ja ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategioiden osalta) sekä tarpeen pohtia sitä, miten kulttuuriperintöä voidaan paremmin suojella katastrofeilta. |
| --- | --- |

29.

panee merkille UNISDR:n vuonna 2012 antaman Venetsian julistuksen Building resilience at the local level towards protected cultural heritage and climate change adaptation strategies (Selviytymiskyvyn parantaminen paikallistasolla suojellun kulttuuriperinnön ja ilmastonmuutoksen sopeutumisstrategioiden osalta) sekä tarpeen pohtia sitä, miten kulttuuriperintöä voidaan paremmin suojella katastrofeilta.

| 30. | toteaa, että katastrofeja tapahtuu myös vastedes ja että tulevaisuudessa niiden määrä saattaa hyvinkin lisääntyä. Ilmastonmuutosta käsittelevissä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin laatimissa yhteislausunnoissa tehdään hyvin selväksi, että infrastruktuuri on suunniteltava ja rakennettava siten, että se kykenee selviytymään ilmastonmuutoksen vaikutuksista. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että katastrofeja tapahtuu myös vastedes ja että tulevaisuudessa niiden määrä saattaa hyvinkin lisääntyä. Ilmastonmuutosta käsittelevissä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin laatimissa yhteislausunnoissa tehdään hyvin selväksi, että infrastruktuuri on suunniteltava ja rakennettava siten, että se kykenee selviytymään ilmastonmuutoksen vaikutuksista.

B)   Pelastustoimien koordinointi ja viestintä

| 31. | panee merkille, että heikko viestintä ja johtaminen on yleistä monissa katastrofitapauksissa. Katastrofinhallinta on monialainen tehtävä, johon osallistuu useita organisaatioita. Komitea on näin ollen erittäin tyytyväinen siihen, että unionin pelastuspalvelumekanismista annetussa päätöstekstissä säädetään koulutusohjelmien perustamisesta pelastuspalveluyksiköiden jäsenille sekä työpajojen, seminaarien ja kokeiluhankkeiden järjestämisestä pelastuspalveluyksiköiden johtajien kouluttamiseksi. |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että heikko viestintä ja johtaminen on yleistä monissa katastrofitapauksissa. Katastrofinhallinta on monialainen tehtävä, johon osallistuu useita organisaatioita. Komitea on näin ollen erittäin tyytyväinen siihen, että unionin pelastuspalvelumekanismista annetussa päätöstekstissä säädetään koulutusohjelmien perustamisesta pelastuspalveluyksiköiden jäsenille sekä työpajojen, seminaarien ja kokeiluhankkeiden järjestämisestä pelastuspalveluyksiköiden johtajien kouluttamiseksi.

| 32. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tunnustamaan vapaaehtois- ja yhteisötoiminnan usein aliarvioidun roolin selviytymiskyvyn varmistamiseksi katastrofin jälkeen sekä luomaan suunnitelmia tämän resurssin kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi. Valistuneet ja tiedostavat kansalaiset ovat avaintekijä selviytymiskyvyn kehittämisessä. Komitea huomauttaa, että selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseen sisältyy merkittävä sukupuoliulottuvuus. |
| --- | --- |

32.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tunnustamaan vapaaehtois- ja yhteisötoiminnan usein aliarvioidun roolin selviytymiskyvyn varmistamiseksi katastrofin jälkeen sekä luomaan suunnitelmia tämän resurssin kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi. Valistuneet ja tiedostavat kansalaiset ovat avaintekijä selviytymiskyvyn kehittämisessä. Komitea huomauttaa, että selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseen sisältyy merkittävä sukupuoliulottuvuus.

| 33. | on tietoinen siitä, että paikallis- ja alueviranomaistahojen vastuulla on tiedottaa yhteisölleen mahdollisista ja vielä syntyvistä riskeistä sekä suunnitella etukäteen asianomaisten sidosryhmien kanssa, miten näistä uhista tiedotetaan luomatta pelkoa tai torjumatta mahdollista yritystoimintaa. |
| --- | --- |

33.

on tietoinen siitä, että paikallis- ja alueviranomaistahojen vastuulla on tiedottaa yhteisölleen mahdollisista ja vielä syntyvistä riskeistä sekä suunnitella etukäteen asianomaisten sidosryhmien kanssa, miten näistä uhista tiedotetaan luomatta pelkoa tai torjumatta mahdollista yritystoimintaa.

| 34. | toteaa mobiiliteknologian, internetin ja sosiaalisen median kasvavan roolin katastrofitiedotuksessa ja kehottaa laatimaan lisätutkimuksia parhaista käytänteistä digitaalisen viestinnän hyödyntämisessä katastrofitilanteissa. Yksittäiset ihmiset ja yhteisöt käyttävät digitaalista viestintää yhä useammin saadakseen uutisia ja tietoja, ja se on usein ensimmäinen tiedonlähde. Tällaiset viestintävälineet voivat olla myös merkittävä keino saada tietoa uhreista ja koordinoida pelastustoimia. |
| --- | --- |

34.

toteaa mobiiliteknologian, internetin ja sosiaalisen median kasvavan roolin katastrofitiedotuksessa ja kehottaa laatimaan lisätutkimuksia parhaista käytänteistä digitaalisen viestinnän hyödyntämisessä katastrofitilanteissa. Yksittäiset ihmiset ja yhteisöt käyttävät digitaalista viestintää yhä useammin saadakseen uutisia ja tietoja, ja se on usein ensimmäinen tiedonlähde. Tällaiset viestintävälineet voivat olla myös merkittävä keino saada tietoa uhreista ja koordinoida pelastustoimia.

| 35. | on samaa mieltä siitä, että valveuttamistoimet ovat erittäin tärkeitä levitettäessä tietoa paikallisväestön keskuudessa. On tärkeää, ettei ketään unohdeta yhteisössä, että toimet aloitetaan mahdollisimman varhain ja että yhteisöjä kannustetaan suunnittelemaan itseapua, sillä ulkopuolisen avun saaminen kestää usein pitkään. Tämän kannalta ratkaisevan tärkeää on myös toteuttaa oppilaitoksissa erityisiä ohjelmia ja suunnitelmia hätätilanteisiin valmistautumista varten, jotta tietoisuus ja valveutuneisuus omaksutaan jo varhaisesta iästä lähtien, mikä lisää väestön selviytymiskykyä. |
| --- | --- |

35.

on samaa mieltä siitä, että valveuttamistoimet ovat erittäin tärkeitä levitettäessä tietoa paikallisväestön keskuudessa. On tärkeää, ettei ketään unohdeta yhteisössä, että toimet aloitetaan mahdollisimman varhain ja että yhteisöjä kannustetaan suunnittelemaan itseapua, sillä ulkopuolisen avun saaminen kestää usein pitkään. Tämän kannalta ratkaisevan tärkeää on myös toteuttaa oppilaitoksissa erityisiä ohjelmia ja suunnitelmia hätätilanteisiin valmistautumista varten, jotta tietoisuus ja valveutuneisuus omaksutaan jo varhaisesta iästä lähtien, mikä lisää väestön selviytymiskykyä.

| 36. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia suunnittelemaan tehokkaita viestintäkanavia, jotta heikoimmassa asemassa oleviin henkilöihin saadaan ajoissa yhteys, sekä laatimaan menettelyjä, joilla heidät saadaan turvaan äärimmäisten sääilmiöiden ja muiden katastrofien aikana ja jälkeen. Euroopan väestö ikääntyy, ja liikuntarajoitteisten tai vammaisten osuus väestöstä kasvaa. Katastrofitilanteessa he ovat usein heikoimmassa asemassa ja ensimmäisiä uhreja. |
| --- | --- |

36.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia suunnittelemaan tehokkaita viestintäkanavia, jotta heikoimmassa asemassa oleviin henkilöihin saadaan ajoissa yhteys, sekä laatimaan menettelyjä, joilla heidät saadaan turvaan äärimmäisten sääilmiöiden ja muiden katastrofien aikana ja jälkeen. Euroopan väestö ikääntyy, ja liikuntarajoitteisten tai vammaisten osuus väestöstä kasvaa. Katastrofitilanteessa he ovat usein heikoimmassa asemassa ja ensimmäisiä uhreja.

| 37. | kehottaa investoimaan koulutukseen ja harjoituksiin katastrofitilanteiden varalta, sillä tällaiset toimet säästävät ihmishenkiä ja vähentävät häiriöitä. Yleisestä turvallisuudesta vastaaville tahoille, kuten yhteisön johtajille sekä sosiaali- ja terveysalan ja pelastus- ja palontorjuntapalveluiden ammattilaisille, tähdätty koulutus saattaa vähentää uhrien määrää kriisien aikana ja niiden jälkeen. |
| --- | --- |

37.

kehottaa investoimaan koulutukseen ja harjoituksiin katastrofitilanteiden varalta, sillä tällaiset toimet säästävät ihmishenkiä ja vähentävät häiriöitä. Yleisestä turvallisuudesta vastaaville tahoille, kuten yhteisön johtajille sekä sosiaali- ja terveysalan ja pelastus- ja palontorjuntapalveluiden ammattilaisille, tähdätty koulutus saattaa vähentää uhrien määrää kriisien aikana ja niiden jälkeen.

C)   Seurauksista selviytyminen

| 38. | toteaa, että katastrofin seurauksista selviytyminen voi kestää monta vuotta ja että vakuutusturvalla on tärkeä merkitys varmistettaessa nopea ja tehokas jälleenrakennus. Komitea korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla voi olla myönteinen rooli, ja kehottaa edistämään niitä. Yksityinen vakuutusturva saattaa osaltaan edistää kestäväpohjaista julkista taloutta, ja sillä voi olla myönteinen vaikutuksensa katastrofiriskin hallintaan. Se auttaa vähentämään katastrofien taloudellista vaikutusta ja edistää niiden seurauksista selviytymistä. Hyvin suunnitellut vakuutustoimet voivat myös ehkäistä riskikäyttäytymistä ja edistää tietoisuutta riskeistä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla tulisi olla selkeästi määritellyt osa-alueet ja yhteisesti sovitut tavoitteet. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että katastrofin seurauksista selviytyminen voi kestää monta vuotta ja että vakuutusturvalla on tärkeä merkitys varmistettaessa nopea ja tehokas jälleenrakennus. Komitea korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla voi olla myönteinen rooli, ja kehottaa edistämään niitä. Yksityinen vakuutusturva saattaa osaltaan edistää kestäväpohjaista julkista taloutta, ja sillä voi olla myönteinen vaikutuksensa katastrofiriskin hallintaan. Se auttaa vähentämään katastrofien taloudellista vaikutusta ja edistää niiden seurauksista selviytymistä. Hyvin suunnitellut vakuutustoimet voivat myös ehkäistä riskikäyttäytymistä ja edistää tietoisuutta riskeistä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla tulisi olla selkeästi määritellyt osa-alueet ja yhteisesti sovitut tavoitteet.

| 39. | tuo esiin huolensa siitä, että riskien lisääntymisen vuoksi vakuutuksia ei tietyillä alueilla ole tarjolla tai ne ovat kohtuuttoman kalliita. Tämä puolestaan saattaa edelleen edistää haavoittuvuutta ja kärjistää yhteiskunnan alttiutta häiriöille, jolloin viranomaisille saattaa koitua huomattavia kustannuksia. |
| --- | --- |

39.

tuo esiin huolensa siitä, että riskien lisääntymisen vuoksi vakuutuksia ei tietyillä alueilla ole tarjolla tai ne ovat kohtuuttoman kalliita. Tämä puolestaan saattaa edelleen edistää haavoittuvuutta ja kärjistää yhteiskunnan alttiutta häiriöille, jolloin viranomaisille saattaa koitua huomattavia kustannuksia.

| 40. | katsoo, että katastrofin seurauksista selviytyminen tarjoaa mahdollisuuden yhdistää tuleva selviytymiskyky asuinrakennusten ja infrastruktuurin uudelleenrakentamiseen etenkin alueilla, jotka altistuvat luonnonkatastrofeille ajoittain (esim. jokien varsilla sijaitsevat kaupungit ja kylät). On käynnistettävä jäsenvaltiotason toimia, jotta jälleenrakennustyön lisäksi varmistettaisiin riittävä rahoitus myös tulevien katastrofien ennaltaehkäisyyn. Tämä voi tapahtua kumppanuuksien kautta. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että katastrofin seurauksista selviytyminen tarjoaa mahdollisuuden yhdistää tuleva selviytymiskyky asuinrakennusten ja infrastruktuurin uudelleenrakentamiseen etenkin alueilla, jotka altistuvat luonnonkatastrofeille ajoittain (esim. jokien varsilla sijaitsevat kaupungit ja kylät). On käynnistettävä jäsenvaltiotason toimia, jotta jälleenrakennustyön lisäksi varmistettaisiin riittävä rahoitus myös tulevien katastrofien ennaltaehkäisyyn. Tämä voi tapahtua kumppanuuksien kautta.

| 41. | muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten roolista seurauksista selviytymisessä, sillä niiden on vastattava odotuksiin ja pettymyksiin sekä huolehdittava katastrofien uhrien ja katastrofien vuoksi kotinsa menettäneiden terveyskysymyksistä, mikä edellyttää jatkuvasti resursseja. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten roolista seurauksista selviytymisessä, sillä niiden on vastattava odotuksiin ja pettymyksiin sekä huolehdittava katastrofien uhrien ja katastrofien vuoksi kotinsa menettäneiden terveyskysymyksistä, mikä edellyttää jatkuvasti resursseja.

Kansainvälinen ohjelma

| 42. | kehottaa komissiota sisällyttämään selviytymiskyvyn vahvistamisen vankasti humanitaariseen apuun ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota sisällyttämään selviytymiskyvyn vahvistamisen vankasti humanitaariseen apuun ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan.

| 43. | katsoo, että Hyogon toimintaohjelman jälkeisessä ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon riskin, selviytymiskyvyn ja ihmisten liikkuvuuden välinen yhteys. Komitea panee merkille, että katastrofit johtavat usein väestön muuttoliikkeeseen ja että tällä saattaa olla jatkuvia haittavaikutuksia sekä lähtö- että kohdeyhteisöihin. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että Hyogon toimintaohjelman jälkeisessä ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon riskin, selviytymiskyvyn ja ihmisten liikkuvuuden välinen yhteys. Komitea panee merkille, että katastrofit johtavat usein väestön muuttoliikkeeseen ja että tällä saattaa olla jatkuvia haittavaikutuksia sekä lähtö- että kohdeyhteisöihin.

| 44. | toteaa, että kehitysmaissa suunnittelupuitteet eivät ole erityisen edistyneitä ja että taloudelliset tekijät synnyttävät huomattavaa kehittämispainetta. Hallintoelinten on kaikilla tasoilla ymmärrettävä, että kehitys saattaa lisätä katastrofiriskejä, ja niiden on kehitystä hyväksyessään varauduttava siihen, että samalla nämä riskit lisääntyvät. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että kehitysmaissa suunnittelupuitteet eivät ole erityisen edistyneitä ja että taloudelliset tekijät synnyttävät huomattavaa kehittämispainetta. Hallintoelinten on kaikilla tasoilla ymmärrettävä, että kehitys saattaa lisätä katastrofiriskejä, ja niiden on kehitystä hyväksyessään varauduttava siihen, että samalla nämä riskit lisääntyvät.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 45. | suhtautuu myönteisesti siihen, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita on noudatettava. Pelastuspalvelu on ala, jolla unioni ryhtyy toimiin tukeakseen, koordinoidakseen ja täydentääkseen jäsenvaltioiden toimia. Tiedonannon ei-sitova luonne ja komission asiakirjassa esittämät periaatteet vahvistavat lisäksi suhteellisuutta. |
| --- | --- |

45.

suhtautuu myönteisesti siihen, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita on noudatettava. Pelastuspalvelu on ala, jolla unioni ryhtyy toimiin tukeakseen, koordinoidakseen ja täydentääkseen jäsenvaltioiden toimia. Tiedonannon ei-sitova luonne ja komission asiakirjassa esittämät periaatteet vahvistavat lisäksi suhteellisuutta.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/66

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Maatalouden geenivarat – säilyttämisestä kestävään käyttöön”

2014/C 271/13

| Esittelijä: | Giuseppe Varacalli (IT, PES), Geracen pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Maatalouden geenivarat – säilyttämisestä kestävään käyttöön COM(2013) 838 final |

Esittelijä:

Giuseppe Varacalli (IT, PES), Geracen pormestari

Viiteasiakirja

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Maatalouden geenivarat – säilyttämisestä kestävään käyttöön COM(2013) 838 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että maatalouden geenivarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä koskeva EU:n strategia, jonka Euroopan komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle osoittamassaan kertomuksessa, pohjautuu Euroopan unionin sitoumuksiin pyrkiä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden asteittainen väheneminen Euroopassa vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että maatalouden geenivarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä koskeva EU:n strategia, jonka Euroopan komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle osoittamassaan kertomuksessa, pohjautuu Euroopan unionin sitoumuksiin pyrkiä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden asteittainen väheneminen Euroopassa vuoteen 2020 mennessä.

| 2. | toteaa, että strategia juontaa juurensa erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sisällöstä. Kyseisen Rio de Janeirossa vuonna 1992 solmitun sopimuksen jälkeen on tehty merkittäviä kansainvälisiä täytäntöönpanosopimuksia, joista mainittakoon etenkin Cartagenan pöytäkirja (2000), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva FAO:n kansainvälinen sopimus (2004) sekä hiljattain tehty biologisen monimuotoisuuden saatavuutta ja sen käytöstä saatavien hyötyjen jakoa koskeva Nagoyan pöytäkirja (2010). |
| --- | --- |

2.

toteaa, että strategia juontaa juurensa erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sisällöstä. Kyseisen Rio de Janeirossa vuonna 1992 solmitun sopimuksen jälkeen on tehty merkittäviä kansainvälisiä täytäntöönpanosopimuksia, joista mainittakoon etenkin Cartagenan pöytäkirja (2000), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva FAO:n kansainvälinen sopimus (2004) sekä hiljattain tehty biologisen monimuotoisuuden saatavuutta ja sen käytöstä saatavien hyötyjen jakoa koskeva Nagoyan pöytäkirja (2010).

| 3. | katsoo, että unionin toimet tukeutuvat kahteen keskeiseen operatiiviseen suuntaviivaan: yhtäältä maaseudun kehittämispolitiikkaan, johon liittyy monia erilaisia maatalouden ympäristötoimenpiteitä ja tehokasta toimintaa eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, ja toisaalta tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan, jota toteutetaan nyt maatalouden geneettistä monimuotoisuutta koskevan tietämyksen tarkentamiseen ja parantamiseen tähtäävän Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta, ja että tässä toiminnassa tulisi voida tukeutua myös kasvi- ja eläintuotteita koskevaan lainsäädäntöön sekä maatalouspolitiikkaan, jotta voitaisiin varmistaa maatiloilla käytettävän geneettisen perimän monimuotoisuus. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että unionin toimet tukeutuvat kahteen keskeiseen operatiiviseen suuntaviivaan: yhtäältä maaseudun kehittämispolitiikkaan, johon liittyy monia erilaisia maatalouden ympäristötoimenpiteitä ja tehokasta toimintaa eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, ja toisaalta tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan, jota toteutetaan nyt maatalouden geneettistä monimuotoisuutta koskevan tietämyksen tarkentamiseen ja parantamiseen tähtäävän Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta, ja että tässä toiminnassa tulisi voida tukeutua myös kasvi- ja eläintuotteita koskevaan lainsäädäntöön sekä maatalouspolitiikkaan, jotta voitaisiin varmistaa maatiloilla käytettävän geneettisen perimän monimuotoisuus.

| 4. | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden asteittainen väheneminen – monien samansuuntaisesti vaikuttavien tekijöiden vuoksi – koskee erityisesti paikallisyhteisöjä ja niiden viranomaisia, sillä biologisen monimuotoisuuden menettämisellä on objektiivisia paikallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden asteittainen väheneminen – monien samansuuntaisesti vaikuttavien tekijöiden vuoksi – koskee erityisesti paikallisyhteisöjä ja niiden viranomaisia, sillä biologisen monimuotoisuuden menettämisellä on objektiivisia paikallisia vaikutuksia.

| 5. | palauttaa tähän liittyen mieliin, että alue- ja paikallisviranomaisilla on toiminta-alueellaan huomattavasti toimivaltaa biologisen monimuotoisuuden hallinnointiin liittyvissä asioissa. Esimerkkinä voidaan mainita luonnonvarojen käyttölupien myöntämiseen liittyvät menettelyt sekä kyseisten viranomaisten institutionaaliset toimivaltuudet Euroopan unionin biodiversiteettitoimissa keskeisellä sijalla olevien Natura 2000 -alueiden hoidossa ja maaseudun kehittämisohjelmien rahoitukseen osallistumista koskevat toimivaltuudet sekä rajatylittävä yhteistyö, jota vahvistamalla tehostetaan tiedonhallintaa ja -vaihtoa, sillä rajaseuduilla monia geenivaroja voidaan hyödyntää yhteisesti. |
| --- | --- |

5.

palauttaa tähän liittyen mieliin, että alue- ja paikallisviranomaisilla on toiminta-alueellaan huomattavasti toimivaltaa biologisen monimuotoisuuden hallinnointiin liittyvissä asioissa. Esimerkkinä voidaan mainita luonnonvarojen käyttölupien myöntämiseen liittyvät menettelyt sekä kyseisten viranomaisten institutionaaliset toimivaltuudet Euroopan unionin biodiversiteettitoimissa keskeisellä sijalla olevien Natura 2000 -alueiden hoidossa ja maaseudun kehittämisohjelmien rahoitukseen osallistumista koskevat toimivaltuudet sekä rajatylittävä yhteistyö, jota vahvistamalla tehostetaan tiedonhallintaa ja -vaihtoa, sillä rajaseuduilla monia geenivaroja voidaan hyödyntää yhteisesti.

| 6. | pitää näin ollen tärkeänä pyrkiä yhä konkreettisemmin varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua tiiviisti ja virallisesti maatalouden geenivarojen suojelua ja kestävää käyttöä koskeviin ohjelmiin. Samanaikaisesti tulee varmistaa tehokkaiden oikeudellisten välineiden ja riittävien rahoitusvarojen saatavuus tehokkaiden toimien toteuttamiseksi tällä alalla. |
| --- | --- |

6.

pitää näin ollen tärkeänä pyrkiä yhä konkreettisemmin varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua tiiviisti ja virallisesti maatalouden geenivarojen suojelua ja kestävää käyttöä koskeviin ohjelmiin. Samanaikaisesti tulee varmistaa tehokkaiden oikeudellisten välineiden ja riittävien rahoitusvarojen saatavuus tehokkaiden toimien toteuttamiseksi tällä alalla.

| 7. | huomauttaa erityisesti rahoitusvarojen osalta, että käytännössä konkreettisesti saatavilla olevia lisärahoitusmahdollisuuksia koskevien tietojen tulee olla tosiasiallisesti tarkistettavissa ja että rahoituksen tulee olla saatavilla mahdollisimman pian, ottaen asianmukaisesti huomioon myös se, että suurin osa maatalouden geneettisen monimuotoisuuden säilyttämiseen osoitetuista unionin varoista kohdistuu tutkimusalalle. Komissio toteaa kertomuksen päätelmissä (tekstijakso 9) rahoitusvaroista näin: ”Vuotta 2020 lähestyttäessä geenivaroihin liittyviin asioihin on käytettävissä nykyistä enemmän rahoituslähteitä ja laajempi valikoima rahoitusmahdollisuuksia, joista säädetään maaseudun kehittämispolitiikan, Horisontti 2020 -ohjelman ja muiden unionin politiikkojen puitteissa.” |
| --- | --- |

7.

huomauttaa erityisesti rahoitusvarojen osalta, että käytännössä konkreettisesti saatavilla olevia lisärahoitusmahdollisuuksia koskevien tietojen tulee olla tosiasiallisesti tarkistettavissa ja että rahoituksen tulee olla saatavilla mahdollisimman pian, ottaen asianmukaisesti huomioon myös se, että suurin osa maatalouden geneettisen monimuotoisuuden säilyttämiseen osoitetuista unionin varoista kohdistuu tutkimusalalle. Komissio toteaa kertomuksen päätelmissä (tekstijakso 9) rahoitusvaroista näin: ”Vuotta 2020 lähestyttäessä geenivaroihin liittyviin asioihin on käytettävissä nykyistä enemmän rahoituslähteitä ja laajempi valikoima rahoitusmahdollisuuksia, joista säädetään maaseudun kehittämispolitiikan, Horisontti 2020 -ohjelman ja muiden unionin politiikkojen puitteissa.”

| 8. | korostaa kertomuksessa kaavailtuihin toimiin liittyen geenivaroja koskevien institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden merkitystä. Kyseiset puitteet koostuvat EU-tasolla pääasiassa – kuten edellä mainitaan – yhtäältä maaseudun kehittämispolitiikasta ja toisaalta EU:n tutkimus- ja innovaatiopuitteita koskevasta politiikasta sekä myös eläin- ja kasvituotteisiin sovellettavasta lainsäädännöstä ja maatalouspolitiikasta yleisemmällä tasolla. |
| --- | --- |

8.

korostaa kertomuksessa kaavailtuihin toimiin liittyen geenivaroja koskevien institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden merkitystä. Kyseiset puitteet koostuvat EU-tasolla pääasiassa – kuten edellä mainitaan – yhtäältä maaseudun kehittämispolitiikasta ja toisaalta EU:n tutkimus- ja innovaatiopuitteita koskevasta politiikasta sekä myös eläin- ja kasvituotteisiin sovellettavasta lainsäädännöstä ja maatalouspolitiikasta yleisemmällä tasolla.

| 9. | palauttaa mieliin aiheesta ”Maaseutualueiden kestävä kehitys”9. lokakuuta 2013 antamaansa tuoreeseen lausuntoon sisältyvät näkemykset maaseudun kehittämispolitiikasta ja erityisesti maaseutualueilla osoitetusti olevista, myös biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin aiheesta ”Maaseutualueiden kestävä kehitys”9. lokakuuta 2013 antamaansa tuoreeseen lausuntoon sisältyvät näkemykset maaseudun kehittämispolitiikasta ja erityisesti maaseutualueilla osoitetusti olevista, myös biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä mahdollisuuksista.

| 10. | korostaa, että – kuten edellä todetaan – asiaa koskevilla aloitteilla on erityinen globaali konteksti, jonka keskeinen osatekijä on edellä mainittu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva FAO:n kansainvälinen sopimus, johon Euroopan unioni on virallisesti liittynyt. Sopimuksen avulla on tarkoitus koordinoida ja edistää kasvigeenivarojen hallinnointiin liittyviä aloitteita, ja sopimusvaltioilla on sen perusteella oikeudellinen velvollisuus suojella geneettistä monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että – kuten edellä todetaan – asiaa koskevilla aloitteilla on erityinen globaali konteksti, jonka keskeinen osatekijä on edellä mainittu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva FAO:n kansainvälinen sopimus, johon Euroopan unioni on virallisesti liittynyt. Sopimuksen avulla on tarkoitus koordinoida ja edistää kasvigeenivarojen hallinnointiin liittyviä aloitteita, ja sopimusvaltioilla on sen perusteella oikeudellinen velvollisuus suojella geneettistä monimuotoisuutta.

| 11. | toteaa, että Euroopan unioni on jo käsitellyt laajasti maatalouden geneettisen monimuotoisuuden suojeluun liittyviä ongelmia – viimeksi vuonna 2010, kun unionin valtionpäämiehet tekivät päätöksen biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämisestä EU:ssa vuoteen 2020 mennessä. Samalla tehtiin asianmukaisia, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyviä sitoumuksia, jotka liitettiin myöhemmin kiinteäksi osaksi vuonna 2011 hyväksyttyä EU:n biodiversiteettistrategiaa. Tämä työ ei ole kuitenkaan vielä tuottanut tuloksia. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että Euroopan unioni on jo käsitellyt laajasti maatalouden geneettisen monimuotoisuuden suojeluun liittyviä ongelmia – viimeksi vuonna 2010, kun unionin valtionpäämiehet tekivät päätöksen biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämisestä EU:ssa vuoteen 2020 mennessä. Samalla tehtiin asianmukaisia, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyviä sitoumuksia, jotka liitettiin myöhemmin kiinteäksi osaksi vuonna 2011 hyväksyttyä EU:n biodiversiteettistrategiaa. Tämä työ ei ole kuitenkaan vielä tuottanut tuloksia.

| 12. | ilmaisee huolensa siitä, ettei sittemmin toteutetuilla EU:n ohjelmilla ole kuitenkaan pystytty – kuten kertomuksessakin todetaan – estämään ”maatalouden biologisen monimuotoisuuden jatkuvaa vähentymistä”. Komitea pitääkin kannatettavana komission valitsemaa lähestymistapaa, jossa suojelutoimintaa pidetään yhtenä geenivarojen säilyttämiseen ja kestävään käyttöön tähtäävien toimenpiteiden keskeisenä osatekijänä. |
| --- | --- |

12.

ilmaisee huolensa siitä, ettei sittemmin toteutetuilla EU:n ohjelmilla ole kuitenkaan pystytty – kuten kertomuksessakin todetaan – estämään ”maatalouden biologisen monimuotoisuuden jatkuvaa vähentymistä”. Komitea pitääkin kannatettavana komission valitsemaa lähestymistapaa, jossa suojelutoimintaa pidetään yhtenä geenivarojen säilyttämiseen ja kestävään käyttöön tähtäävien toimenpiteiden keskeisenä osatekijänä.

| 13. | katsoo kuitenkin, että tällainen toiminta – jota tulee kehittää ja monipuolistaa nykyisestä – ei ole tuottanut toivottuja vaikutuksia geenivarojen käytön osalta, vaan loppukäyttäjien osallistuminen on päinvastoin ollut objektiivisesti tarkasteltuna vähäistä. Tavoitteeksi tuleekin asettaa, että kurotaan umpeen tutkimustoiminnan tulosten sekä geenivarojen todellisen kestävän käytön välillä edelleen ammottava kuilu. |
| --- | --- |

13.

katsoo kuitenkin, että tällainen toiminta – jota tulee kehittää ja monipuolistaa nykyisestä – ei ole tuottanut toivottuja vaikutuksia geenivarojen käytön osalta, vaan loppukäyttäjien osallistuminen on päinvastoin ollut objektiivisesti tarkasteltuna vähäistä. Tavoitteeksi tuleekin asettaa, että kurotaan umpeen tutkimustoiminnan tulosten sekä geenivarojen todellisen kestävän käytön välillä edelleen ammottava kuilu.

| 14. | on tyytyväinen siihen, että kertomuksessa korostetaan erityisesti tarvetta suunnanmuutokseen tutkimuksen ja käytön välisessä suhteessa ja kohdistetaan huomiota nimenomaan tähän tarpeeseen, jotta tutkimustoiminnalla vastattaisiin viljelijöiden – tutkimuksen tarjoamille ratkaisuille välttämättä tarvittavien vastaanottajien – konkreettisiin tarpeisiin ja jotta taataan väestön elintarviketurva sekä lääke- ja kemianteollisuuden kannalta kiinnostavien vaikuttavien aineiden tuotanto. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen siihen, että kertomuksessa korostetaan erityisesti tarvetta suunnanmuutokseen tutkimuksen ja käytön välisessä suhteessa ja kohdistetaan huomiota nimenomaan tähän tarpeeseen, jotta tutkimustoiminnalla vastattaisiin viljelijöiden – tutkimuksen tarjoamille ratkaisuille välttämättä tarvittavien vastaanottajien – konkreettisiin tarpeisiin ja jotta taataan väestön elintarviketurva sekä lääke- ja kemianteollisuuden kannalta kiinnostavien vaikuttavien aineiden tuotanto.

| 15. | panee merkille, että vuoden 2013 lopussa perustettiin geenivaroja käsittelevä työryhmä. Valitettavasti työryhmän työskentelystä on saatavilla tietoa vain englanniksi, mikä rajoittaa tiedon jakelua myös loppukäyttäjille. Olisikin erittäin tärkeää, että komissio käyttäisi resursseja toimintaa koskevan tiedon jakamiseksi nykyistä laajemmin. |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että vuoden 2013 lopussa perustettiin geenivaroja käsittelevä työryhmä. Valitettavasti työryhmän työskentelystä on saatavilla tietoa vain englanniksi, mikä rajoittaa tiedon jakelua myös loppukäyttäjille. Olisikin erittäin tärkeää, että komissio käyttäisi resursseja toimintaa koskevan tiedon jakamiseksi nykyistä laajemmin.

| 16. | pitää tervetulleena, että komissio painottaa monitasoisen hallinnon merkitystä johdonmukaisen ja kokonaisvaltaisen strategian luomisessa, jotta voitaisiin saavuttaa tarvittava tasapaino tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sekä maaseudun kehittämispolitiikan välillä. |
| --- | --- |

16.

pitää tervetulleena, että komissio painottaa monitasoisen hallinnon merkitystä johdonmukaisen ja kokonaisvaltaisen strategian luomisessa, jotta voitaisiin saavuttaa tarvittava tasapaino tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sekä maaseudun kehittämispolitiikan välillä.

| 17. | pitää myös tarpeellisena, että – kuten kertomuksessakin kehotetaan – olemassa olevien merkittävien tietokantojen ja kokoelmien saatavuutta parannetaan niiden varsinaisen käytön lisäämiseksi, sillä heikko tietämys tunnetusti usein heikentää mahdollisuuksia hyödyntää niitä. |
| --- | --- |

17.

pitää myös tarpeellisena, että – kuten kertomuksessakin kehotetaan – olemassa olevien merkittävien tietokantojen ja kokoelmien saatavuutta parannetaan niiden varsinaisen käytön lisäämiseksi, sillä heikko tietämys tunnetusti usein heikentää mahdollisuuksia hyödyntää niitä.

| 18. | katsoo lisäksi, että suojeluvaikutuksen ohella tulee saada aikaan myös järjestelmällinen ja yhtenäinen lähestymistapa, jotta prosessiin eri tavoin osallistuvien tahojen välille voi muotoutua vakaat toiminnalliset suhteet alkaen siitä, että maatiloilla tulee hyödyntää perinteisiä ja paikallisia rotuja ja viljelykasveja. Lisäksi tulee pyrkiä edistämään perinteisten ja paikallisten rotujen ja viljelykasvien käyttämistä maatiloilla johdonmukaisin toimenpitein, joiden tavoitteena on elvyttää ja rikastuttaa maatilojen biologista monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

18.

katsoo lisäksi, että suojeluvaikutuksen ohella tulee saada aikaan myös järjestelmällinen ja yhtenäinen lähestymistapa, jotta prosessiin eri tavoin osallistuvien tahojen välille voi muotoutua vakaat toiminnalliset suhteet alkaen siitä, että maatiloilla tulee hyödyntää perinteisiä ja paikallisia rotuja ja viljelykasveja. Lisäksi tulee pyrkiä edistämään perinteisten ja paikallisten rotujen ja viljelykasvien käyttämistä maatiloilla johdonmukaisin toimenpitein, joiden tavoitteena on elvyttää ja rikastuttaa maatilojen biologista monimuotoisuutta.

| 19. | suhtautuu tähän liittyen myönteisesti kertomuksessa esitettyyn ajatukseen ”unionin laajuisen verkoston perustamisesta tällaisen materiaalin hyödyntämiseksi”. Tällaiseen integrointimekanismiin tulee liittyä aitoa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa osallistumista, alue- ja paikallishallinto mukaan luettuna. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu tähän liittyen myönteisesti kertomuksessa esitettyyn ajatukseen ”unionin laajuisen verkoston perustamisesta tällaisen materiaalin hyödyntämiseksi”. Tällaiseen integrointimekanismiin tulee liittyä aitoa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa osallistumista, alue- ja paikallishallinto mukaan luettuna.

| 20. | yhtyy ajatukseen siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilta tarvitaan vahvaa sitoutumista, kun otetaan huomioon, että kertomuksessa kehotetaan toivottujen tulosten saavuttamiseksi nimenomaisesti mm. päättäjiä ja viranomaistahoja ”kehittämään institutionaalisia ja oikeudellisia puitteita tavalla, joka on yhdenmukainen”. |
| --- | --- |

20.

yhtyy ajatukseen siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilta tarvitaan vahvaa sitoutumista, kun otetaan huomioon, että kertomuksessa kehotetaan toivottujen tulosten saavuttamiseksi nimenomaisesti mm. päättäjiä ja viranomaistahoja ”kehittämään institutionaalisia ja oikeudellisia puitteita tavalla, joka on yhdenmukainen”.

| 21. | pitää hyödyllisenä komission esittämää lisähuomiota siitä, että tarvitaan ”lainsäädännön merkittävää uudistamista”. Näin vahvistettaisiin konkreettisesti geenivarojen säilyttämismekanismeja myös asianomaisten eri sektoreiden yhteistyön kautta ja parannettaisiin perinteisten lajikkeiden markkinoille pääsyä sekä luonnostaan nykyistä monimuotoisemman geneettisen materiaalin käyttämistä maatiloilla. Asetusehdotuksessa tulisi ottaa tämä paljon paremmin huomioon. |
| --- | --- |

21.

pitää hyödyllisenä komission esittämää lisähuomiota siitä, että tarvitaan ”lainsäädännön merkittävää uudistamista”. Näin vahvistettaisiin konkreettisesti geenivarojen säilyttämismekanismeja myös asianomaisten eri sektoreiden yhteistyön kautta ja parannettaisiin perinteisten lajikkeiden markkinoille pääsyä sekä luonnostaan nykyistä monimuotoisemman geneettisen materiaalin käyttämistä maatiloilla. Asetusehdotuksessa tulisi ottaa tämä paljon paremmin huomioon.

| 22. | kannattaa integroidun päätöksentekoprosessin periaatetta ja toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeällä sijalla prosessissa ja puolustaa alueidensa lukemattomia suojeltavia erityispiirteitä ja niihin sidoksissa olevia kasvien ja eläinten geneettisiä ominaisuuksia sekä täydentää omalla panoksellaan asiaan välittömästi liittyvien keskeisten tahojen (tutkijat, viljelijät, jalostajat, kuluttajat) toimia. Näihin toimijoihin liittyvät erityiset tekijät kiteytetään kertomuksessa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

22.

kannattaa integroidun päätöksentekoprosessin periaatetta ja toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeällä sijalla prosessissa ja puolustaa alueidensa lukemattomia suojeltavia erityispiirteitä ja niihin sidoksissa olevia kasvien ja eläinten geneettisiä ominaisuuksia sekä täydentää omalla panoksellaan asiaan välittömästi liittyvien keskeisten tahojen (tutkijat, viljelijät, jalostajat, kuluttajat) toimia. Näihin toimijoihin liittyvät erityiset tekijät kiteytetään kertomuksessa asianmukaisesti.

| 23. | pitää tarpeellisena lisätä yhteiskunnan tietoisuutta geeniresurssien arvosta ja niiden säilyttämisen, tutkimisen ja kestäväpohjaisen käytön tärkeydestä. Samalla on edistettävä tekniikan ammattilaisten ja viljelijöiden valmiuksia vahvistavia ohjelmia sekä koordinointi-, seuranta- ja arviointimekanismeja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi maatalousalalla. |
| --- | --- |

23.

pitää tarpeellisena lisätä yhteiskunnan tietoisuutta geeniresurssien arvosta ja niiden säilyttämisen, tutkimisen ja kestäväpohjaisen käytön tärkeydestä. Samalla on edistettävä tekniikan ammattilaisten ja viljelijöiden valmiuksia vahvistavia ohjelmia sekä koordinointi-, seuranta- ja arviointimekanismeja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi maatalousalalla.

| 24. | suhtautuukin erityisen myönteisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys” mekanismien vahvaan painottamiseen – neuvoston asetuksella (EY) N:o 870/2004 perustetun geenivarakomitean osallistumisen ohella. Tämä on konkreettinen keino vahvistaa tutkimustoiminnan ja luonnonvarojen eri käyttömuotojen välistä integraatiota, myös kun otetaan huomioon, että tavoitteeksi on asetettu sopeutuminen paikalliseen toimintaympäristöön ja vaatimuksiin. |
| --- | --- |

24.

suhtautuukin erityisen myönteisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys” mekanismien vahvaan painottamiseen – neuvoston asetuksella (EY) N:o 870/2004 perustetun geenivarakomitean osallistumisen ohella. Tämä on konkreettinen keino vahvistaa tutkimustoiminnan ja luonnonvarojen eri käyttömuotojen välistä integraatiota, myös kun otetaan huomioon, että tavoitteeksi on asetettu sopeutuminen paikalliseen toimintaympäristöön ja vaatimuksiin.

| 25. | ehdottaa lisäksi, että kaikkien asianomaisten toimijoiden väliseen aitoon osaamisvaihtoon tähtäävän tavoitteen mukaisesti näitä tahoja kannustettaisiin myös yhteistoimintaan saman kunnan sisällä tai kuntien välillä. Näin voitaisiin hyödyllisellä tavalla vertailla ja levittää kokemuksia luonnollista tietä toimijoiden kesken. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa lisäksi, että kaikkien asianomaisten toimijoiden väliseen aitoon osaamisvaihtoon tähtäävän tavoitteen mukaisesti näitä tahoja kannustettaisiin myös yhteistoimintaan saman kunnan sisällä tai kuntien välillä. Näin voitaisiin hyödyllisellä tavalla vertailla ja levittää kokemuksia luonnollista tietä toimijoiden kesken.

| 26. | ehdottaa, että otetaan käyttöön komission suunnittelema ja rahoittama logo uhanalaisia ja/tai suojeltuja ja kehiteltäviä geenivaroja sisältäville tuotteille. Logon saamisen ehtojen tulisi olla sellaiset, että ne kannustavat ja tukevat tuottajia ja muita paikallisia/alueellisia tahoja. |
| --- | --- |

26.

ehdottaa, että otetaan käyttöön komission suunnittelema ja rahoittama logo uhanalaisia ja/tai suojeltuja ja kehiteltäviä geenivaroja sisältäville tuotteille. Logon saamisen ehtojen tulisi olla sellaiset, että ne kannustavat ja tukevat tuottajia ja muita paikallisia/alueellisia tahoja.

| 27. | pitää hämmentävänä viljelijä-käyttäjistä tehtyjen merkittävien tutkimusten vähäisiä vaikutuksia – tämä tuodaan kertomuksessakin avoimesti esille. Lisäksi on todettava, että riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomuksessa maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön ohjelmasta – josta säädetään edellä mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 870/2004 – todetaan, että ohjelmasta hyötyvät lähinnä tutkimuslaitokset. Tämä korostaa tarvetta edistää uudessa ohjelmassa yhä enemmän loppukäyttäjien osallistumista etenkin sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet saavutetaan. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota ohjelman tulosten konkreettiseen ja tosiasialliseen hyödyntämiseen kentällä myös kannustamalla asianmukaisesti hanke-ehdotuspyyntöjen tekemiseen. |
| --- | --- |

27.

pitää hämmentävänä viljelijä-käyttäjistä tehtyjen merkittävien tutkimusten vähäisiä vaikutuksia – tämä tuodaan kertomuksessakin avoimesti esille. Lisäksi on todettava, että riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomuksessa maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön ohjelmasta – josta säädetään edellä mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 870/2004 – todetaan, että ohjelmasta hyötyvät lähinnä tutkimuslaitokset. Tämä korostaa tarvetta edistää uudessa ohjelmassa yhä enemmän loppukäyttäjien osallistumista etenkin sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet saavutetaan. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota ohjelman tulosten konkreettiseen ja tosiasialliseen hyödyntämiseen kentällä myös kannustamalla asianmukaisesti hanke-ehdotuspyyntöjen tekemiseen.

| 28. | panee merkille, että Euroopan parlamentti torjui 11. maaliskuuta 2014 tässä lausunnossa tarkasteltuihin ongelmiin vahvasti kytköksissä olevan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kasvien lisäysaineiston tuottamisesta ja asettamisesta saataville markkinoilla (COM(2013) 262 final). |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että Euroopan parlamentti torjui 11. maaliskuuta 2014 tässä lausunnossa tarkasteltuihin ongelmiin vahvasti kytköksissä olevan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kasvien lisäysaineiston tuottamisesta ja asettamisesta saataville markkinoilla (COM(2013) 262 final).

| 29. | aikoo näin ollen seurata tarkasti asian kehittymistä ja pitää asetusehdotuksen tarkistamista ehdottoman tärkeänä siltä osin, että vanhojen, harvinaisten ja perinteisten lajikkeiden ja pienten erikoismarkkinoiden lajikkeiden pieniä ja keskikokoisia tuottajia ja käyttäjiä on selvästi tärkeää tukea. Nämä lajikkeet edustavat merkittävää osaa viljeltävien kasvilajikkeiden geneettisestä monimuotoisuudesta. Niiden tuottajilla ei ole riittävää suojaa kaavailluissa työläissä tunnustamismenettelyjä koskevissa ehdoissa eikä lajikkeiden käyttöä soveltuvissa paikallisissa olosuhteissa tueta riittävästi, kun otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten tavoite ja suora intressi varmistaa, että kyseisten tuottajien – jotka pystyvät parhaiten takaamaan biologisen monimuotoisuuden säilymisen ja jotka toimivat suppeilla maantieteellisillä alueilla – toimintaedellytykset eivät heikkene kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

29.

aikoo näin ollen seurata tarkasti asian kehittymistä ja pitää asetusehdotuksen tarkistamista ehdottoman tärkeänä siltä osin, että vanhojen, harvinaisten ja perinteisten lajikkeiden ja pienten erikoismarkkinoiden lajikkeiden pieniä ja keskikokoisia tuottajia ja käyttäjiä on selvästi tärkeää tukea. Nämä lajikkeet edustavat merkittävää osaa viljeltävien kasvilajikkeiden geneettisestä monimuotoisuudesta. Niiden tuottajilla ei ole riittävää suojaa kaavailluissa työläissä tunnustamismenettelyjä koskevissa ehdoissa eikä lajikkeiden käyttöä soveltuvissa paikallisissa olosuhteissa tueta riittävästi, kun otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten tavoite ja suora intressi varmistaa, että kyseisten tuottajien – jotka pystyvät parhaiten takaamaan biologisen monimuotoisuuden säilymisen ja jotka toimivat suppeilla maantieteellisillä alueilla – toimintaedellytykset eivät heikkene kohtuuttomasti.

| 30. | esittää, että Euroopan parlamentin ja neuvoston uudessa asetuksessa kasvien lisäysaineiston tuottamisesta ja asettamisesta saataville markkinoilla tulee sallia luonnonmukaisten siementen sertifiointi luonnonmukaisen tuotannon kriteerien perusteella, mikä mahdollistaa kasvien kehittämisen ympäristön ja kasvilajikkeiden ja -kantojen kehittymisen mukaisesti. |
| --- | --- |

30.

esittää, että Euroopan parlamentin ja neuvoston uudessa asetuksessa kasvien lisäysaineiston tuottamisesta ja asettamisesta saataville markkinoilla tulee sallia luonnonmukaisten siementen sertifiointi luonnonmukaisen tuotannon kriteerien perusteella, mikä mahdollistaa kasvien kehittämisen ympäristön ja kasvilajikkeiden ja -kantojen kehittymisen mukaisesti.

| 31. | pitää lisäksi aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti geenivarojen yhteydessä erittäin tärkeänä, että kanta kysymykseen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamisesta ja tuonnista on hyvin selkeä ja yksiselitteinen ja että muuntogeeniset organismit sallitaan vain poikkeustapauksissa, ottaen erityisesti ja nimenomaisesti huomioon yhteensopivuus itse geenivarojen säilyttämistä koskevan strategian kanssa. |
| --- | --- |

31.

pitää lisäksi aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti geenivarojen yhteydessä erittäin tärkeänä, että kanta kysymykseen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamisesta ja tuonnista on hyvin selkeä ja yksiselitteinen ja että muuntogeeniset organismit sallitaan vain poikkeustapauksissa, ottaen erityisesti ja nimenomaisesti huomioon yhteensopivuus itse geenivarojen säilyttämistä koskevan strategian kanssa.

| 32. | korostaa näin ollen ennalta varautumisen periaatteen tinkimätöntä noudattamista muuntogeenisten organismien markkinoille saattamisen ja tuomisen suhteen sekä tähän liittyvää tarvetta toteuttaa kaikilla hallintotasoilla konkreettisia rinnakkaiseloa koskevia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on kaikkien maatalousalueiden ja etenkin ekologisesti herkimpien alueiden asianmukainen suojelu sekä erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien riskien tarkka arviointi. |
| --- | --- |

32.

korostaa näin ollen ennalta varautumisen periaatteen tinkimätöntä noudattamista muuntogeenisten organismien markkinoille saattamisen ja tuomisen suhteen sekä tähän liittyvää tarvetta toteuttaa kaikilla hallintotasoilla konkreettisia rinnakkaiseloa koskevia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on kaikkien maatalousalueiden ja etenkin ekologisesti herkimpien alueiden asianmukainen suojelu sekä erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien riskien tarkka arviointi.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

107. täysistunto, 25.–26. kesäkuuta 2014

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/70

---

Alueiden komitean lausunto – Työvoiman liikkuvuus ja Eures–verkoston vahvistaminen

2014/C 271/14

| Esittelijä | José Ramón BAUZÁ DÍAZ (ES, EPP), Baleaarien aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä
  COM(2014) 6 final |

Esittelijä

José Ramón BAUZÁ DÍAZ (ES, EPP), Baleaarien aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä

COM(2014) 6 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa sitä tärkeää roolia, joka valtiollisten rakenteiden pienimmillä alueellisilla yksiköillä on tai tulisi olla työmarkkinoiden käytännön toiminnassa. Komitean lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (2013/C 62/14) todetaan paikallis- ja alueviranomaisten olevan usein vastuussa mm. työllisyyspolitiikan toteuttamisesta. |
| --- | --- |

1.

korostaa sitä tärkeää roolia, joka valtiollisten rakenteiden pienimmillä alueellisilla yksiköillä on tai tulisi olla työmarkkinoiden käytännön toiminnassa. Komitean lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (2013/C 62/14) todetaan paikallis- ja alueviranomaisten olevan usein vastuussa mm. työllisyyspolitiikan toteuttamisesta.

| 2. | ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että suurimmalle osalle EU:n kansalaisista oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi EU:n merkittävimmistä saavutuksista, ja pitää olennaisen tärkeänä vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla. |
| --- | --- |

2.

ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että suurimmalle osalle EU:n kansalaisista oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi EU:n merkittävimmistä saavutuksista, ja pitää olennaisen tärkeänä vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, sillä sen avulla voidaan parantaa työntekijöiden mahdollisuuksia hyödyntää EU:n sisäistä työvoiman liikkuvuutta tukevia palveluja, tehdä kaikille kansalaisille heidän asuinpaikastaan riippumatta entistä helpommaksi harjoittaa vapaata liikkuvuutta sekä pienentää työttömyyseroja EU-maiden välillä. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, sillä sen avulla voidaan parantaa työntekijöiden mahdollisuuksia hyödyntää EU:n sisäistä työvoiman liikkuvuutta tukevia palveluja, tehdä kaikille kansalaisille heidän asuinpaikastaan riippumatta entistä helpommaksi harjoittaa vapaata liikkuvuutta sekä pienentää työttömyyseroja EU-maiden välillä.

| 4. | korostaa, että Eures-verkoston perustaminen uudelleen parannellussa muodossa on merkittävä askel Euroopan unionin pyrkimyksissä tukea jäsenvaltioita ja niiden alueita työttömyyden torjunnassa. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Eures-verkoston perustaminen uudelleen parannellussa muodossa on merkittävä askel Euroopan unionin pyrkimyksissä tukea jäsenvaltioita ja niiden alueita työttömyyden torjunnassa.

| 5. | kannattaa komission päätöstä muuttaa eurooppalainen työnvälitysverkko työn kysynnän ja tarjonnan lähentämiseen pyrkiväksi välineeksi. (1) |
| --- | --- |

5.

kannattaa komission päätöstä muuttaa eurooppalainen työnvälitysverkko työn kysynnän ja tarjonnan lähentämiseen pyrkiväksi välineeksi. (1)

| 6. | korostaa tarvetta huolehtia siitä, että Eures-palvelut ovat sekä työnantajien että työnhakijoiden käytettävissä koko EU:ssa. AK painottaa sen vuoksi, että on tärkeää jakaa kansalaisille tietoa verkoston eduista, jotta he voivat hyödyntää kaikkia sen tarjoamia mahdollisuuksia. On järjestettävä tiedotustilaisuuksia, joukkotiedotuskampanjoita ja seminaareja, jotta kansalaiset voivat tutustua Eures-verkoston tarjoamiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta huolehtia siitä, että Eures-palvelut ovat sekä työnantajien että työnhakijoiden käytettävissä koko EU:ssa. AK painottaa sen vuoksi, että on tärkeää jakaa kansalaisille tietoa verkoston eduista, jotta he voivat hyödyntää kaikkia sen tarjoamia mahdollisuuksia. On järjestettävä tiedotustilaisuuksia, joukkotiedotuskampanjoita ja seminaareja, jotta kansalaiset voivat tutustua Eures-verkoston tarjoamiin mahdollisuuksiin.

| 7. | tähdentää, että kansallisten Eures-koordinointitoimistojen on sitouduttava tiiviiseen yhteistyöhön alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä ne ovat avainasemassa työvoiman liikkuvuuden edistämisessä. |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että kansallisten Eures-koordinointitoimistojen on sitouduttava tiiviiseen yhteistyöhön alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä ne ovat avainasemassa työvoiman liikkuvuuden edistämisessä.

| 8. | katsoo, että Eures-rajakumppanuudet ovat perusteltuja rajatyöntekijöiden erityisten ongelmien (sosiaaliturva, verotus ja vakuutukset) takia ja että niillä on keskeinen neuvoa-antava rooli raja-alueilla. (2) Komiteaa huolestuttaakin se, joutuvatko Eures-rajakumppanuudet komission ehdotusten seurauksena kaksinkertaisen holhouksen alaisiksi: toisaalta taloudellisesti, kun työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta eurooppalaisesta ohjelmasta Eures-rajakumppanuuksille myönnettävät varat osoitetaan kansallisille koordinointitoimistoille, ja toisaalta, kun tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen 8 artiklassa vahvistetaan kansallinen Eures-rajakumppanuuksien hyväksyntämenettely, joka on ristiriidassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 21 artiklan a kohdan tarkoituksen kanssa, sillä siinä rajat ylittävien Eures-kumppanuuksien kehittäminen ja toimet annetaan raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten vastuulle. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että Eures-rajakumppanuudet ovat perusteltuja rajatyöntekijöiden erityisten ongelmien (sosiaaliturva, verotus ja vakuutukset) takia ja että niillä on keskeinen neuvoa-antava rooli raja-alueilla. (2) Komiteaa huolestuttaakin se, joutuvatko Eures-rajakumppanuudet komission ehdotusten seurauksena kaksinkertaisen holhouksen alaisiksi: toisaalta taloudellisesti, kun työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta eurooppalaisesta ohjelmasta Eures-rajakumppanuuksille myönnettävät varat osoitetaan kansallisille koordinointitoimistoille, ja toisaalta, kun tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen 8 artiklassa vahvistetaan kansallinen Eures-rajakumppanuuksien hyväksyntämenettely, joka on ristiriidassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 21 artiklan a kohdan tarkoituksen kanssa, sillä siinä rajat ylittävien Eures-kumppanuuksien kehittäminen ja toimet annetaan raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten vastuulle.

| 9. | toistaa pitävänsä tärkeänä varmistaa, että Eures-verkoston laajentaminen Euroopan laajuiseksi työhönsijoitusta ja rekrytointia tukevaksi järjestelmäksi tapahtuu siten, että verkosto säilyttää neuvontatehtävänsä ja että Eures-neuvojien antama neuvonta käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät työskentelyyn tai sosiaaliturvaan ulkomailla, säilyy ensisijaisena tehtävänä. (3) |
| --- | --- |

9.

toistaa pitävänsä tärkeänä varmistaa, että Eures-verkoston laajentaminen Euroopan laajuiseksi työhönsijoitusta ja rekrytointia tukevaksi järjestelmäksi tapahtuu siten, että verkosto säilyttää neuvontatehtävänsä ja että Eures-neuvojien antama neuvonta käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät työskentelyyn tai sosiaaliturvaan ulkomailla, säilyy ensisijaisena tehtävänä. (3)

Työvoiman liikkuvuus

| 10. | toistaa, että on edistettävä toimia, joilla tuetaan eurooppalaisten työmarkkinoiden luomista, ja helpotettava tässä yhteydessä EU:n kansalaisten ja työntekijöiden liikkumista yli rajojen luomalla ammatillisen pätevyyden vastaavuusjärjestelmiä, poistamalla veroesteitä ja mahdollistamalla työttömyyskorvausten ja eläkeoikeuksien siirtäminen. (4) |
| --- | --- |

10.

toistaa, että on edistettävä toimia, joilla tuetaan eurooppalaisten työmarkkinoiden luomista, ja helpotettava tässä yhteydessä EU:n kansalaisten ja työntekijöiden liikkumista yli rajojen luomalla ammatillisen pätevyyden vastaavuusjärjestelmiä, poistamalla veroesteitä ja mahdollistamalla työttömyyskorvausten ja eläkeoikeuksien siirtäminen. (4)

| 11. | toteaa, että yhteiskunnallis-taloudellisessa nykytilanteessa on käsillä oleva ehdotus Eures-verkoston uudenaikaistamiseksi konkreettinen panos käynnissä oleviin ponnistuksiin, joilla pyritään löytämään innovatiivisia ratkaisuja työllisyystason nostamiseksi ja Eurooppa 2020-strategiassa asetettujen työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että yhteiskunnallis-taloudellisessa nykytilanteessa on käsillä oleva ehdotus Eures-verkoston uudenaikaistamiseksi konkreettinen panos käynnissä oleviin ponnistuksiin, joilla pyritään löytämään innovatiivisia ratkaisuja työllisyystason nostamiseksi ja Eurooppa 2020-strategiassa asetettujen työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi.

| 12. | korostaa, että työvoiman liikkuvuus toimii hyödyllisenä säätelymekanismina nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, ja tähdentää Euresin kaltaisen verkoston merkitystä, sillä sen avulla voidaan vähentää EU:hun siirtotyöläisinä tulevien henkilöiden palkkaamiseen perustuvia epäterveitä kilpailukäytänteitä. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että työvoiman liikkuvuus toimii hyödyllisenä säätelymekanismina nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, ja tähdentää Euresin kaltaisen verkoston merkitystä, sillä sen avulla voidaan vähentää EU:hun siirtotyöläisinä tulevien henkilöiden palkkaamiseen perustuvia epäterveitä kilpailukäytänteitä.

| 13. | huomauttaa tässä yhteydessä, että eurooppalainen avointen työpaikkojen seurantamekanismi on osoittanut, että Euroopan korkeasta työttömyysasteesta huolimatta 2 miljoonaa työpaikkaa jäi täyttämättä vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi komission äskettäisen tutkimuksen mukaan työelämän ulkopuolelle jääneiden, toisesta maasta muuttaneiden EU-kansalaisten osuus kokonaisväestöstä on kaikissa jäsenvaltioissa hyvin pieni ja koko EU:n väestöstä he edustavat 0,7–1,0:tä prosenttia. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa tässä yhteydessä, että eurooppalainen avointen työpaikkojen seurantamekanismi on osoittanut, että Euroopan korkeasta työttömyysasteesta huolimatta 2 miljoonaa työpaikkaa jäi täyttämättä vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi komission äskettäisen tutkimuksen mukaan työelämän ulkopuolelle jääneiden, toisesta maasta muuttaneiden EU-kansalaisten osuus kokonaisväestöstä on kaikissa jäsenvaltioissa hyvin pieni ja koko EU:n väestöstä he edustavat 0,7–1,0:tä prosenttia.

| 14. | toteaa, että vaikka EU on aiemmin keskittynyt kehittämään sisämarkkinoille lainsäädäntökehystä, joka takaa oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen kaikille EU:n kansalaisille, kansalaisten todelliset mahdollisuudet käyttää kyseistä oikeutta ovat usein jääneet liian vähäiselle huomiolle. Jäsenvaltioilla on suuri liikkumavara voimassa olevien säädösten tulkinnassa, ja nyt kriisin vallitessa ne tulkitsevat lainsäädäntöä hyvin tiukasti. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että vaikka EU on aiemmin keskittynyt kehittämään sisämarkkinoille lainsäädäntökehystä, joka takaa oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen kaikille EU:n kansalaisille, kansalaisten todelliset mahdollisuudet käyttää kyseistä oikeutta ovat usein jääneet liian vähäiselle huomiolle. Jäsenvaltioilla on suuri liikkumavara voimassa olevien säädösten tulkinnassa, ja nyt kriisin vallitessa ne tulkitsevat lainsäädäntöä hyvin tiukasti.

| 15. | kehottaa sen vuoksi komissiota esittämään keinoja, joilla edistetään ja helpotetaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa, sekä laatimaan selviä käytännön sääntöjä sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista EU:n sisällä, jotta kansalaisten oikeudet toteutuvat täysimittaisesti. |
| --- | --- |

15.

kehottaa sen vuoksi komissiota esittämään keinoja, joilla edistetään ja helpotetaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa, sekä laatimaan selviä käytännön sääntöjä sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista EU:n sisällä, jotta kansalaisten oikeudet toteutuvat täysimittaisesti.

Eures-verkostoa koskevat uudistukset

Ehdotettuun asetukseen liittyviä teknis-oikeudellisia näkökohtia

| 16. | katsoo, että ehdotetussa asetuksessa tulisi täsmentää niiden maiden asema Eures-verkostossa, jotka eivät ole Euroopan unionin jäseniä mutta kuuluvat Euroopan talousalueeseen, sekä Sveitsin asema. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että ehdotetussa asetuksessa tulisi täsmentää niiden maiden asema Eures-verkostossa, jotka eivät ole Euroopan unionin jäseniä mutta kuuluvat Euroopan talousalueeseen, sekä Sveitsin asema.

| 17. | katsoo, että ehdotettuun asetukseen tehtävät tekniset selvennykset takaisivat, että jäsenvaltiot, niiden alueet, Eures-verkoston jäsenet ja etenkin Eures-yhteistyökumppanit soveltavat asetusta aiempaa tehokkaammin ja että myös näiden välinen koordinaatio paranee. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ehdotettuun asetukseen tehtävät tekniset selvennykset takaisivat, että jäsenvaltiot, niiden alueet, Eures-verkoston jäsenet ja etenkin Eures-yhteistyökumppanit soveltavat asetusta aiempaa tehokkaammin ja että myös näiden välinen koordinaatio paranee.

| 18. | pyytää tähän liittyen komissiota harkitsemaan, olisiko ehdotuksessa syytä selventää, jäävätkö kansalliset koordinointitoimistot osaksi jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen rakenteita vai eivät ja onko jäsenvaltioilla itsellään valta päättää siitä, antavatko ne julkisille työllisyyspalveluilleen tehtäväksi tukipalvelujen tarjoamisen, vai onko julkisten työvoimapalvelujen osallistuminen päinvastoin pakollista kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

18.

pyytää tähän liittyen komissiota harkitsemaan, olisiko ehdotuksessa syytä selventää, jäävätkö kansalliset koordinointitoimistot osaksi jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen rakenteita vai eivät ja onko jäsenvaltioilla itsellään valta päättää siitä, antavatko ne julkisille työllisyyspalveluilleen tehtäväksi tukipalvelujen tarjoamisen, vai onko julkisten työvoimapalvelujen osallistuminen päinvastoin pakollista kaikissa jäsenvaltioissa.

| 19. | ehdottaa, että komissio antaa kansallisille koordinointitoimistoille korostetusti merkitystä Eures-politiikkaa omilla alueillaan johtavina valtiollisina eliminä antamalla selkeästi niiden vastuulle kaikki ne tehtävät, jotka ehdotetun asetuksen III, IV ja V luvuissa osoitetaan jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa, että komissio antaa kansallisille koordinointitoimistoille korostetusti merkitystä Eures-politiikkaa omilla alueillaan johtavina valtiollisina eliminä antamalla selkeästi niiden vastuulle kaikki ne tehtävät, jotka ehdotetun asetuksen III, IV ja V luvuissa osoitetaan jäsenvaltioille.

| 20. | huomauttaa, että olisi niin ikään syytä selventää sellaisia ilmauksia kuin ”asianmukainen yhteistyökumppanuus”, ”virkailijat” ja ”yksilöllinen toimintasuunnitelma” sekä Eures-yhteistyökumppaneiden roolia yhteisen tietoteknisen järjestelmän saatavuudessa. Tässä yhteydessä olisi myös selvitettävä, soveltavatko kyseiset yhteistyökumppanit yhteisen tietoteknisen järjestelmän johtavia periaatteita tai kyseisistä periaatteista mahdollisesti johdettuja velvoitteita. |
| --- | --- |

20.

huomauttaa, että olisi niin ikään syytä selventää sellaisia ilmauksia kuin ”asianmukainen yhteistyökumppanuus”, ”virkailijat” ja ”yksilöllinen toimintasuunnitelma” sekä Eures-yhteistyökumppaneiden roolia yhteisen tietoteknisen järjestelmän saatavuudessa. Tässä yhteydessä olisi myös selvitettävä, soveltavatko kyseiset yhteistyökumppanit yhteisen tietoteknisen järjestelmän johtavia periaatteita tai kyseisistä periaatteista mahdollisesti johdettuja velvoitteita.

| 21. | kehottaa komissiota selvittämään, edellyttävätkö Euroopan koordinointitoimiston ylläpidettäviksi annettavat järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen ja työhakemusten sekä muun tiedon vaihtamiseksi sekä jäsenvaltioiden velvollisuus perustaa menettelyt tietojen keräämiseksi ja tuottamiseksi kansallisella tasolla toteutetuista toimista tiettyjen yhteisten indikaattoreiden luokkien mukaisesti, että komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tekniset standardit ja formaatit tai mallit ja menettelyt, joilla taataan kyseisten järjestelmien ja menettelyjen yhtenäisyys. |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota selvittämään, edellyttävätkö Euroopan koordinointitoimiston ylläpidettäviksi annettavat järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen ja työhakemusten sekä muun tiedon vaihtamiseksi sekä jäsenvaltioiden velvollisuus perustaa menettelyt tietojen keräämiseksi ja tuottamiseksi kansallisella tasolla toteutetuista toimista tiettyjen yhteisten indikaattoreiden luokkien mukaisesti, että komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tekniset standardit ja formaatit tai mallit ja menettelyt, joilla taataan kyseisten järjestelmien ja menettelyjen yhtenäisyys.

| 22. | kehottaa komissiota täsmentämään, kenen vastuulle tietojen jatkuva ajantasaistaminen kuuluu. Tämä koskee erityisesti maita, missä työmarkkinaosapuolet tekevät sopimuksia, joiden piiriin kuuluu työmarkkinoilla useita aloja. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota täsmentämään, kenen vastuulle tietojen jatkuva ajantasaistaminen kuuluu. Tämä koskee erityisesti maita, missä työmarkkinaosapuolet tekevät sopimuksia, joiden piiriin kuuluu työmarkkinoilla useita aloja.

| 23. | pitää erityisen tärkeänä, että ehdotetussa asetuksessa määritellään kansallisten koordinointitoimistojen ja Eures-komitean kokoonpanoa varten kriteerit, joilla taataan, että kyseisiä elimiä koordinoidaan jäsenvaltioiden ja unionin alueiden kanssa. |
| --- | --- |

23.

pitää erityisen tärkeänä, että ehdotetussa asetuksessa määritellään kansallisten koordinointitoimistojen ja Eures-komitean kokoonpanoa varten kriteerit, joilla taataan, että kyseisiä elimiä koordinoidaan jäsenvaltioiden ja unionin alueiden kanssa.

| 24. | kannustaa komissiota kiinnittämään huomiota etenkin niiden työntekijöiden erityistilanteeseen, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, mukaan luettuina vailla koulutusta olevat ja vähän koulutetut työntekijät, mainitsemalla heidät nimenomaisesti asetustekstissä ja toteuttamalla siten yhtä asetuksen 5 artiklassa mainituista tavoitteista. |
| --- | --- |

24.

kannustaa komissiota kiinnittämään huomiota etenkin niiden työntekijöiden erityistilanteeseen, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, mukaan luettuina vailla koulutusta olevat ja vähän koulutetut työntekijät, mainitsemalla heidät nimenomaisesti asetustekstissä ja toteuttamalla siten yhtä asetuksen 5 artiklassa mainituista tavoitteista.

| 25. | ehdottaa sen vuoksi, että komissio korostaa syrjimättömyyden olevan määräävä periaate liikkuvuuden alalla, lisää asetustekstiin tätä koskevia nimenomaisia viittauksia ja säätää mekanismeista periaatteen vaikuttavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa sen vuoksi, että komissio korostaa syrjimättömyyden olevan määräävä periaate liikkuvuuden alalla, lisää asetustekstiin tätä koskevia nimenomaisia viittauksia ja säätää mekanismeista periaatteen vaikuttavuuden varmistamiseksi.

Oikeuspoliittisia näkökohtia

| 26. | kannustaa komissiota kokoamaan kaikki jäsenvaltiot ja niiden alueet toteuttamaan Eures-verkoston koordinointia ja parantamista nykyisen rakenteen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei verkosto jää pelkäksi hallinnolliseksi muodollisuudeksi. |
| --- | --- |

26.

kannustaa komissiota kokoamaan kaikki jäsenvaltiot ja niiden alueet toteuttamaan Eures-verkoston koordinointia ja parantamista nykyisen rakenteen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei verkosto jää pelkäksi hallinnolliseksi muodollisuudeksi.

| 27. | katsoo, että Eures-verkoston uuden rakenteen johdosta on selvitettävä, mistä lähteistä sitä rahoitetaan, sillä ESR on rakennerahasto, jonka määrärahat ovat aluekohtaisia, toisin kuin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaan Euroopan unionin ohjelmaan liittyvät rahastot. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että Eures-verkoston uuden rakenteen johdosta on selvitettävä, mistä lähteistä sitä rahoitetaan, sillä ESR on rakennerahasto, jonka määrärahat ovat aluekohtaisia, toisin kuin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaan Euroopan unionin ohjelmaan liittyvät rahastot.

| 28. | katsoo niin ikään, että kyseisessä rahoitusjärjestelmässä on selvitettävä Eures-verkostoon yhteistyökumppaneina osallistuvien voittoa tavoittelevien yksityisten työnvälityspalvelujen erityistilanne varojen myöntämisen osalta. |
| --- | --- |

28.

katsoo niin ikään, että kyseisessä rahoitusjärjestelmässä on selvitettävä Eures-verkostoon yhteistyökumppaneina osallistuvien voittoa tavoittelevien yksityisten työnvälityspalvelujen erityistilanne varojen myöntämisen osalta.

| 29. | kannustaa komissiota edistämään laajaa tiedotuskampanjaa parannetusta Eures-verkostosta, sillä se on nykyisessä muodossaan suurelta osin tuntematon monille työnhakijoille ja monille työtä tarjoaville yrityksille. |
| --- | --- |

29.

kannustaa komissiota edistämään laajaa tiedotuskampanjaa parannetusta Eures-verkostosta, sillä se on nykyisessä muodossaan suurelta osin tuntematon monille työnhakijoille ja monille työtä tarjoaville yrityksille.

| 30. | toteaa, että paikallis- ja aluetaso on monissa tapauksissa lähimpänä useimpia työnhakijoita ja työnantajia, että työmarkkinat ovat pääasiassa paikalliset (5) ja että työmarkkinoilla on alue- ja paikallistasolla tavallisesti vakavia omia ongelmia, kuten tuotantotoiminnan ja näin ollen myös työvoiman kausiluonteisuus. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että paikallis- ja aluetaso on monissa tapauksissa lähimpänä useimpia työnhakijoita ja työnantajia, että työmarkkinat ovat pääasiassa paikalliset (5) ja että työmarkkinoilla on alue- ja paikallistasolla tavallisesti vakavia omia ongelmia, kuten tuotantotoiminnan ja näin ollen myös työvoiman kausiluonteisuus.

| 31. | pitää näin ollen tärkeänä, että paikallis- ja aluetasolla on selkeästi määritellyt edustajat, jotka käyvät järjestelmällistä vuoropuhelua ja säännöllistä tiedonvaihtoa kansallisten koordinointitoimistojen kanssa, jotta varmistetaan, että koordinointitoimistot voivat valtakunnallisella tasolla hyödyntää paikallis- ja aluetason tietämystä ja kokemuksia ja samalla että paikalliset ja alueelliset työllisyyspalvelut ovat tietoisia jäsenvaltion ja Euroopan tasolla saatavilla olevista Eures-palveluista. |
| --- | --- |

31.

pitää näin ollen tärkeänä, että paikallis- ja aluetasolla on selkeästi määritellyt edustajat, jotka käyvät järjestelmällistä vuoropuhelua ja säännöllistä tiedonvaihtoa kansallisten koordinointitoimistojen kanssa, jotta varmistetaan, että koordinointitoimistot voivat valtakunnallisella tasolla hyödyntää paikallis- ja aluetason tietämystä ja kokemuksia ja samalla että paikalliset ja alueelliset työllisyyspalvelut ovat tietoisia jäsenvaltion ja Euroopan tasolla saatavilla olevista Eures-palveluista.

| 32. | painottaa, että Eures-neuvojien neuvontatehtävän onnistumisen kannalta on keskeistä, että heillä on tarkka tieto EU:n alueiden ja paikallisyhteisöjen työllisyyteen liittyvistä erityistarpeista. Sen vuoksi on suositeltavaa, että kansalliset koordinointitoimistot pyrkivät sijoittamaan neuvojia valtiollisten rakenteiden pienimpiin alueellisiin yksikköihin. |
| --- | --- |

32.

painottaa, että Eures-neuvojien neuvontatehtävän onnistumisen kannalta on keskeistä, että heillä on tarkka tieto EU:n alueiden ja paikallisyhteisöjen työllisyyteen liittyvistä erityistarpeista. Sen vuoksi on suositeltavaa, että kansalliset koordinointitoimistot pyrkivät sijoittamaan neuvojia valtiollisten rakenteiden pienimpiin alueellisiin yksikköihin.

| 33. | kannattaa Eures-verkoston käyttöä varmistamaan tiedonsaanti vapaista harjoittelupaikoista, suosittaa sen hyödyntämistä myös palautevälineenä, jonka avulla oppilaat voivat arvioida kokemuksiaan harjoittelusta (6), ja kannustaa ottamaan käyttöön uusia välineitä, joiden avulla edistetään harjoittelupaikkojen avointa ja läpinäkyvää tarjontaa. |
| --- | --- |

33.

kannattaa Eures-verkoston käyttöä varmistamaan tiedonsaanti vapaista harjoittelupaikoista, suosittaa sen hyödyntämistä myös palautevälineenä, jonka avulla oppilaat voivat arvioida kokemuksiaan harjoittelusta (6), ja kannustaa ottamaan käyttöön uusia välineitä, joiden avulla edistetään harjoittelupaikkojen avointa ja läpinäkyvää tarjontaa.

| 34. | katsoo, että Eures-palvelujen uudistamisen myötä olisi voitava tarjota aktiivista tukea nuorille mukauttamalla verkoston palveluja ja toimintatapoja niiden käytettävyyden parantamiseksi sekä perustamalla kouluihin, oppilaitoksiin ja korkeakouluihin räätälöityjä neuvonta- ja ohjausjärjestelmiä tuen tarjoamiseksi opiskelijoille, harjoittelijoille ja yleensä nuorille, jotta heidät saataisiin entistä tietoisemmiksi toiveistaan, kyvyistään ja työmahdollisuuksistaan. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että Eures-palvelujen uudistamisen myötä olisi voitava tarjota aktiivista tukea nuorille mukauttamalla verkoston palveluja ja toimintatapoja niiden käytettävyyden parantamiseksi sekä perustamalla kouluihin, oppilaitoksiin ja korkeakouluihin räätälöityjä neuvonta- ja ohjausjärjestelmiä tuen tarjoamiseksi opiskelijoille, harjoittelijoille ja yleensä nuorille, jotta heidät saataisiin entistä tietoisemmiksi toiveistaan, kyvyistään ja työmahdollisuuksistaan.

| 35. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen parantaa Eures-verkostoa etenkin ottamalla käyttöön Match and Map -palvelu, joka auttaa saamaan maantieteellisesti selkeän kuvan tarjonnasta, ja katsoo, että avoimia työpaikkoja julkaistaessa tarjolla oleva työ tulisi yksilöidä selvästi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen sekä taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaisen luokituksen (ESCO) mukaisesti ja annettava työsuhdetta koskevat keskeiset tiedot (pysyvä tai toistaiseksi jatkuva työsuhde, työajat, palkka ja työpaikan täsmällinen sijainti). Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota työnvälitystoimistojen ohjelmien rooliin jäsenvaltioissa ja alueilla ja ehdottaa, että ne integroitaisiin nykyistä tiiviimmin Yritys–Eurooppa-verkostoon sekä alueisiin ja kauppakamareihin (joiden etuna ovat vahvat yhteydet elinkeinoelämään ja jotka näin ollen tuntevat sen tarpeet ja ongelmat). (7) |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen parantaa Eures-verkostoa etenkin ottamalla käyttöön Match and Map -palvelu, joka auttaa saamaan maantieteellisesti selkeän kuvan tarjonnasta, ja katsoo, että avoimia työpaikkoja julkaistaessa tarjolla oleva työ tulisi yksilöidä selvästi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen sekä taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaisen luokituksen (ESCO) mukaisesti ja annettava työsuhdetta koskevat keskeiset tiedot (pysyvä tai toistaiseksi jatkuva työsuhde, työajat, palkka ja työpaikan täsmällinen sijainti). Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota työnvälitystoimistojen ohjelmien rooliin jäsenvaltioissa ja alueilla ja ehdottaa, että ne integroitaisiin nykyistä tiiviimmin Yritys–Eurooppa-verkostoon sekä alueisiin ja kauppakamareihin (joiden etuna ovat vahvat yhteydet elinkeinoelämään ja jotka näin ollen tuntevat sen tarpeet ja ongelmat). (7)

| 36. | pyytää jäsenvaltioita nivomaan kansalliset tutkintojärjestelmänsä eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja tiedottamaan sen olemassaolosta kaikille kansalaisille edistämällä sen käyttöä virallisissa todistuksissa. |
| --- | --- |

36.

pyytää jäsenvaltioita nivomaan kansalliset tutkintojärjestelmänsä eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja tiedottamaan sen olemassaolosta kaikille kansalaisille edistämällä sen käyttöä virallisissa todistuksissa.

| 37. | vaatii näin ollen, että Eures-portaalissa edistetään Europass-ansioluettelon, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ESCOn (monikielinen taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalainen luokitus) käyttöä näiden välineiden liittämiseksi yhdeksi kokonaisuudeksi ja että pyritään kaikin tavoin siihen, että portaalin avulla on mahdollista automaattisesti saattaa yhteen työpaikkatarjoukset ja -hakemukset sekä ansioluettelot kaikille EU-kielille tuotettuine käännöksineen ja selvine kuvauksineen kansallisella tasolla hankituista taidoista, osaamisesta, ammateista ja pätevyyksistä. |
| --- | --- |

37.

vaatii näin ollen, että Eures-portaalissa edistetään Europass-ansioluettelon, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ESCOn (monikielinen taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalainen luokitus) käyttöä näiden välineiden liittämiseksi yhdeksi kokonaisuudeksi ja että pyritään kaikin tavoin siihen, että portaalin avulla on mahdollista automaattisesti saattaa yhteen työpaikkatarjoukset ja -hakemukset sekä ansioluettelot kaikille EU-kielille tuotettuine käännöksineen ja selvine kuvauksineen kansallisella tasolla hankituista taidoista, osaamisesta, ammateista ja pätevyyksistä.

On kuitenkin äärimmäisen tärkeää painottaa, ettei automatisoitu järjestelmä voi koskaan korvata henkilökohtaisen keskustelun tai tuen tarvetta saatettaessa työpaikkoja ja työnhakijoita yhteen, sillä taidot ja osaaminen ja niiden kuvailut eivät kielellisten erojen vuoksi ole aina suoraan käännettävissä.

| 38. | toteaa, että EU:n sisäisestä työntekijöiden liikkuvuuden lisääntymisestä on hyötyä yrityksille ja etenkin pk-yrityksille, jotka ovat enimmäkseen kansallisen tason toimijoita, ja kehottaa Eures-verkostoa tarjoamaan konkreettisia palveluja ottaen huomioon pk-yritysten erityispiirteet. Tähän tarvitaan mahdollisesti enemmän tukea huolimatta siitä, että kyseisillä yrityksillä ei useinkaan ole varaa perustaa uusia työpaikkoja tai maksaa liikkuvien työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia hallinnollisia kuluja. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että EU:n sisäisestä työntekijöiden liikkuvuuden lisääntymisestä on hyötyä yrityksille ja etenkin pk-yrityksille, jotka ovat enimmäkseen kansallisen tason toimijoita, ja kehottaa Eures-verkostoa tarjoamaan konkreettisia palveluja ottaen huomioon pk-yritysten erityispiirteet. Tähän tarvitaan mahdollisesti enemmän tukea huolimatta siitä, että kyseisillä yrityksillä ei useinkaan ole varaa perustaa uusia työpaikkoja tai maksaa liikkuvien työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia hallinnollisia kuluja.

| 39. | korostaa, että kielitaidon puute on tällä hetkellä suurin kompastuskivi työntekijöiden liikkuvuuden tiellä EU:ssa. Komitea tuo sen vuoksi esiin tarpeen poistaa EU:ssa olemassa olevat kielelliset esteet edistämällä kaiken Eures-portaalissa julkaistavan tiedon kääntämistä kaikille EU:n kielille ja pyytää, että Eures-verkosto ottaisi myös tehtäväkseen tarjota perustietoa työntekijöille tarjolla olevista kielikursseista sekä käytännön tietoa liikkumisesta vastaanottavassa maassa. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että kielitaidon puute on tällä hetkellä suurin kompastuskivi työntekijöiden liikkuvuuden tiellä EU:ssa. Komitea tuo sen vuoksi esiin tarpeen poistaa EU:ssa olemassa olevat kielelliset esteet edistämällä kaiken Eures-portaalissa julkaistavan tiedon kääntämistä kaikille EU:n kielille ja pyytää, että Eures-verkosto ottaisi myös tehtäväkseen tarjota perustietoa työntekijöille tarjolla olevista kielikursseista sekä käytännön tietoa liikkumisesta vastaanottavassa maassa.

| 40. | katsoo, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa hyötyy siitä, että parannetaan tiedottamista liikkuvuuteen liittyvistä erityiskysymyksistä, kuten sosiaaliturvassa tapahtuvista muutoksista tai mukautuksista EU:ssa tapahtuvan alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden yhteydessä, saavutettujen oikeuksien tasosta, liikkuvuuden seurauksista ja mahdollisista vaihtoehdoista. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa hyötyy siitä, että parannetaan tiedottamista liikkuvuuteen liittyvistä erityiskysymyksistä, kuten sosiaaliturvassa tapahtuvista muutoksista tai mukautuksista EU:ssa tapahtuvan alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden yhteydessä, saavutettujen oikeuksien tasosta, liikkuvuuden seurauksista ja mahdollisista vaihtoehdoista.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 41. | toteaa, että asetusehdotuksen tavoitteena on luoda yhteiset puitteet jäsenvaltioiden yhteistyölle, jotta voidaan koota yhteen avoimet työpaikat ja helpottaa niiden hakemista sekä edistää kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon saavuttamista työmarkkinoilla, koska sitä ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. Tämä tavoite voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin unionin tasolla. Komitea katsoo, että ehdotetussa asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja että se näin ollen pysyy sekä toissijaisuus- että suhteellisuusperiaatteen rajoissa. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että asetusehdotuksen tavoitteena on luoda yhteiset puitteet jäsenvaltioiden yhteistyölle, jotta voidaan koota yhteen avoimet työpaikat ja helpottaa niiden hakemista sekä edistää kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon saavuttamista työmarkkinoilla, koska sitä ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. Tämä tavoite voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin unionin tasolla. Komitea katsoo, että ehdotetussa asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja että se näin ollen pysyy sekä toissijaisuus- että suhteellisuusperiaatteen rajoissa.

| 42. | huomauttaa kuitenkin, että Eures-verkoston alkuperä on ehdottomasti eurooppalainen ja että sen tulee käytännössä pyrkiä muuttumaan todelliseksi eurooppalaiseksi julkiseksi työvoimapalveluksi. |
| --- | --- |

42.

huomauttaa kuitenkin, että Eures-verkoston alkuperä on ehdottomasti eurooppalainen ja että sen tulee käytännössä pyrkiä muuttumaan todelliseksi eurooppalaiseksi julkiseksi työvoimapalveluksi.

| 43. | kannustaa sen vuoksi komissiota vahvistamaan Eures-verkoston eurooppalaista ulottuvuutta toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen puitteissa ja etenkin tutkimaan mahdollisuutta antaa Euroopan koordinointitoimistolle Eures-yhteistyökumppanien hyväksymistehtävä sekä tarvittaessa korvaamaan ehdotuksessa suunniteltu jäsenvaltioiden mahdollisuus asettaa Eures-yhteistyökumppaneille velvoitteita todellisilla kyseisille kumppaneille asetettavilla sitovilla velvoitteilla. |
| --- | --- |

43.

kannustaa sen vuoksi komissiota vahvistamaan Eures-verkoston eurooppalaista ulottuvuutta toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen puitteissa ja etenkin tutkimaan mahdollisuutta antaa Euroopan koordinointitoimistolle Eures-yhteistyökumppanien hyväksymistehtävä sekä tarvittaessa korvaamaan ehdotuksessa suunniteltu jäsenvaltioiden mahdollisuus asettaa Eures-yhteistyökumppaneille velvoitteita todellisilla kyseisille kumppaneille asetettavilla sitovilla velvoitteilla.

| 44. | katsoo niin ikään, että Eures-verkoston menestyminen EU:n syrjäisimmillä ja saarialueilla, missä työttömyysaste on korkea erityisesti nuorten keskuudessa, edellyttää, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset ottavat asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityiset rajoitteet, toisin sanoen pysyvät rakenteelliset ja maantieteelliset haittatekijät, jotka vaikeuttavat erityisesti työntekijöiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

44.

katsoo niin ikään, että Eures-verkoston menestyminen EU:n syrjäisimmillä ja saarialueilla, missä työttömyysaste on korkea erityisesti nuorten keskuudessa, edellyttää, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset ottavat asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityiset rajoitteet, toisin sanoen pysyvät rakenteelliset ja maantieteelliset haittatekijät, jotka vaikeuttavat erityisesti työntekijöiden liikkuvuutta.

Loppusuositukset

| 45. | suosittaa ja pyytää, että komissio ehdottaa uusia välineitä liikkuvien työntekijöiden integroimisen tukemiseksi käyttämällä tarkoitukseen rakennerahastovaroja. |
| --- | --- |

45.

suosittaa ja pyytää, että komissio ehdottaa uusia välineitä liikkuvien työntekijöiden integroimisen tukemiseksi käyttämällä tarkoitukseen rakennerahastovaroja.

| 46. | katsoo Eures-verkoston menestymisen edellyttävän, että jäsenvaltiot tukevat sen yhteyksiä unionin alueiden ja kuntien erityisintresseihin, ja suosittelee näin ollen asetuksessa vaadittavan, että Eures-yhteistyökumppanien välisessä käytännön yhteistyössä otetaan huomioon EU:n eri alueita ja paikallisyhteisöjä erottavat erityispiirteet. |
| --- | --- |

46.

katsoo Eures-verkoston menestymisen edellyttävän, että jäsenvaltiot tukevat sen yhteyksiä unionin alueiden ja kuntien erityisintresseihin, ja suosittelee näin ollen asetuksessa vaadittavan, että Eures-yhteistyökumppanien välisessä käytännön yhteistyössä otetaan huomioon EU:n eri alueita ja paikallisyhteisöjä erottavat erityispiirteet.

| 47. | suosittelee ottamaan huomioon erityisesti sen seikan, että paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia eli työnhakijoita ja työnantajia ja että työmarkkinat ovat sen vuoksi ensisijaisesti alueelliset. |
| --- | --- |

47.

suosittelee ottamaan huomioon erityisesti sen seikan, että paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia eli työnhakijoita ja työnantajia ja että työmarkkinat ovat sen vuoksi ensisijaisesti alueelliset.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio edistää yhteistyötä, jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. | Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio
  n
  edistää
  on edistettävä
  yhteistyötä
  kaikkien osapuolten, myös kansalaisten välillä
  , jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa
  , ja tarjottava käyttöön mekanismit ja välineet niistä ilmoittamista varten
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio edistää yhteistyötä, jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.

Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio
  n
  edistää
  on edistettävä
  yhteistyötä
  kaikkien osapuolten, myös kansalaisten välillä
  , jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa
  , ja tarjottava käyttöön mekanismit ja välineet niistä ilmoittamista varten
  .

Perustelu

On erittäin tärkeää, että avoimista työpaikoista jaettava tieto on luotettavaa ja laadukasta, jotta työntekijöitä voidaan suojella petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tämän vuoksi komission tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luoda mekanismit yhteistyötä, havaitsemista ja ilmoittamista varten.

Muutosehdotus 2

1 artikla – Kohde

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet. | 1.   Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla
  luomalla
  jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet, joiden avulla työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta eli Eures-verkostosta tulee tehokas väline työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi EU:n sisällä. |
| 2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta: | 2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta: |
| a) | jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet.

1.   Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla
  luomalla
  jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet, joiden avulla työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta eli Eures-verkostosta tulee tehokas väline työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi EU:n sisällä.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta:

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta:

a)

jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena;

| a) | jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena;

| b) | jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa;

| b) | jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa;

| c) | työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä; |
| --- | --- |

c)

työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä;

| c) | Eures-verkoston organisoiminen ja
  työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä; |
| --- | --- |

c)

Eures-verkoston organisoiminen ja
  työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä;

| d) | työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille. |
| --- | --- |

d)

työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille.

| d) | työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille. |
| --- | --- |

d)

työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille.

Perustelu

On olennaisen tärkeää korostaa, että tulevan asetuksen tavoitteena on vahvistaa ja tehostaa työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston eli Eures-verkoston hyödyntämistä siten kuin on säädetty 23. joulukuuta 2002 annetussa komission päätöksessä 2003/8/EY sekä 26. marraskuuta 2012 annetussa komission täytäntöönpanopäätöksessä 2012/733/EU, joka kumotaan nyt käsillä olevan ehdotetun asetuksen tullessa voimaan. Tämä olettamus sisältyy epäsuorasti itse asetukseen, jossa esimerkiksi 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että niiden julkisten työvoimapalvelujen osalta, jotka jo kuuluivat asetuksen voimaantulohetkellä Eures-verkostoon, voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajaksi poikkeus asetuksen 8 artiklan soveltamisesta. Toisaalta monien määräysten, jotka sisältyvät Euroopan koordinointitoimiston hyväksymään Eures-peruskirjaan (2010/C 311/05, EUVL 16.11.2010), joka ei kuulu 35 artiklassa mainittuihin kumottaviin säädöksiin, voidaan katsoa olevan voimassa käsillä olevan ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. Artiklan 2 kohdan d) alakohdan muutoksen tarkoituksena on ymmärrettävyyden parantaminen [käänt. huom.: muutos ei vaikuta asiakirjan suomenkieliseen toisintoon].

Muutosehdotus 3

2 artikla – Määritelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa tarkoitetaan:






  a) | ”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a)

”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä;

| b) | ”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi; |
| --- | --- |

b)

”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi;

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä; |
| --- | --- |

a)

”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä;

| b) | ”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia, sekä julkisia että niin voittoa tavoittelevia kuin voittoa tavoittelemattomia yksityisiä luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi; |
| --- | --- |

b)

”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia, sekä julkisia että niin voittoa tavoittelevia kuin voittoa tavoittelemattomia yksityisiä luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi;

| c) | ”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä; |
| --- | --- |

c)

”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä;

| d) | ”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä; |
| --- | --- |

d)

”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä;

| e) | ”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten; |
| --- | --- |

e)

”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten;

| f) | ”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi; |
| --- | --- |

f)

”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi;

| g) | ”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. |
| --- | --- |

g)

”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa.

| c) | ”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä; |
| --- | --- |

c)

”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä;

| d) | ”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä; |
| --- | --- |

d)

”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä;

| e) | ”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten; |
| --- | --- |

e)

”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten;

| f) | ”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi; |
| --- | --- |

f)

”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi;

| g) | ”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. |
| --- | --- |

g)

”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa.

Perustelu

Sääntöjen selkeys ja oikeusvarmuus edellyttävät, että jäsenvaltioissa toimivien työnvälityspalvelujen määritelmä on eksplisiittinen. Tavoitteena on tuoda esille näiden palvelujen eri ilmentymismuodot sekä se mahdollisuus, että ne voivat tavoitella voittoa. Tämä on yhdenmukaista yhteisön oikeuskäytännön (8) kanssa sekä sen käsityksen kanssa, joka komissiolla on työnvälityspalveluista yleishyödyllisinä palveluina (9). Tämä muotoilu kuvastaa ajatusta, jonka mukaan kaikessa julkisessa politiikassa, jolla tavoitellaan täystyöllisyyttä, on edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä kaikilla aluetasoilla avaamalla yksityisille toimijoille työllisyyttä koskevat tiedotus-, ohjaus- ja välityspalvelut.

Muutosehdotus 4

II luku

(Eures-verkoston perustaminen) ja 3 artikla (Perustaminen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| II LUKU
  EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN
  3 artikla
  Perustaminen
  Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”. | II LUKU
  EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN
  ORGANISOINTI


  3 artikla


  Perustaminen


  Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

II LUKU

EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN

3 artikla

Perustaminen

Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”.

II LUKU

EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN
  ORGANISOINTI

3 artikla

Perustaminen

Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”.

Perustelu

Kuten muutosehdotuksen 2 kohdalla selitetään, tarkastelun kohteena olevalla ehdotetulla asetuksella ei perusteta verkostoa vaan uudistetaan sen organisaatiota ja dynamiikkaa. Luvun II otsikko on muutettava asetuksen todellisen tavoitteen – joka siis on Eures-verkoston organisointi – mukaiseksi, ja 3 artikla voidaan poistaa.

Muutosehdotus 5

4 artikla – Kokoonpano, tehtävät ja yhteiset vastuualueet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Eures-verkosto muodostuu seuraaviin luokkiin kuuluvista organisaatioista:






  a) | Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Eures-verkosto muodostuu seuraaviin luokkiin kuuluvista organisaatioista:

a)

Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta;

| b) | Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi; |
| --- | --- |

b)

Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi;

1.   Eures-verkosto muodostuu seuraaviin luokkiin kuuluvista organisaatioista:

| a) | Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta; |
| --- | --- |

a)

Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta;

| b) | Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi; |
| --- | --- |

b)

Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi;

| c) | Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille jäsenvaltiot ovat antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille. |
| --- | --- |

c)

Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille jäsenvaltiot ovat antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille.

| c) | Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille
  jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tarjoamaan
  antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille, sekä Eures-rajakumppanuudet. |
| --- | --- |

c)

Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille
  jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tarjoamaan
  antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille, sekä Eures-rajakumppanuudet.

2.   Kaikki Eures-verkostoon osallistuvat organisaatiot edistävät omien tehtäviensä ja vastuualueidensa mukaisesti aktiivisesti ja tiiviissä yhteistyössä työvoiman liikkuvuuden unionissa tarjoamia mahdollisuuksia ja pyrkivät parantamaan tapoja ja keinoja, joilla työntekijät ja työnantajat voivat hyödyntää näitä mahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.

2.   Kaikki Eures-verkostoon osallistuvat organisaatiot edistävät omien tehtäviensä ja vastuualueidensa mukaisesti aktiivisesti ja tiiviissä yhteistyössä työvoiman liikkuvuuden unionissa tarjoamia mahdollisuuksia ja pyrkivät parantamaan tapoja ja keinoja, joilla työntekijät ja työnantajat voivat hyödyntää näitä mahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, valtiollisella sekä etenkin alueellisella ja/tai paikallisella tasolla.

Perustelu

Eures-rajakumppanuuksiin ei pitäisi soveltaa jäsenvaltion hyväksyntämenettelyä, ja näin ollen ne olisi mainittava 1 kohdan c alakohdassa erillisinä, itsenäisinä tahoina.

Toisaalta 4 artiklan 2 kohdan uuden sanamuodon tarkoituksena on korostaa sitä tärkeää roolia, joka valtiollisten rakenteiden pienimmillä alueellisilla yksiköillä on tai tulisi olla työmarkkinoiden käytännön toiminnassa. Komitean lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (2013/C 62/14) todettiin paikallis- ja alueviranomaisten olevan usein vastuussa mm. työllisyyspolitiikan toteuttamisesta.

Muutosehdotus 6

6 artikla – Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 artikla
  Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet | 6 artikla
  Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet
  tehtävät |
| 1.   Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta: | 1.   Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta: |
| a) | yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 artikla

Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet

6 artikla

Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet
  tehtävät

1.   Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta:

1.   Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta:

a)

yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat:

| a) | Eures-verkoston organisointi
  yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat: |
| --- | --- |

a)

Eures-verkoston organisointi
  yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat:

| i) | eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa; |
| --- | --- |

i)

eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa;

| i) | eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa; |
| --- | --- |

i)

eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa;

| ii) | tiedotus- ja viestintätoiminta; |
| --- | --- |

ii)

tiedotus- ja viestintätoiminta;

| ii) | tiedotus- ja viestintätoiminta; |
| --- | --- |

ii)

tiedotus- ja viestintätoiminta;

| iii) | yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma; |
| --- | --- |

iii)

yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma;

| iii) | yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma; |
| --- | --- |

iii)

yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma;

| iv) | verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa; |
| --- | --- |

iv)

verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa;

| iv) | verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa; |
| --- | --- |

iv)

verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa;

| b) | alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi; |
| --- | --- |

b)

alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi;

| b) | alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi pyrkimyksenä ottaa huomioon alueelliset ja/tai paikalliset erityispiirteet; |
| --- | --- |

b)

alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi pyrkimyksenä ottaa huomioon alueelliset ja/tai paikalliset erityispiirteet;

| c) | oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti;

| c) | oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti;

| d) | Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa. |
| --- | --- |

d)

Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa.

| d) | Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa kiinnittäen huomiota erityisesti toiminnan alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen, sekä tarvittaessa ehdotusten laatiminen tarkoituksenmukaisina pidetyiksi parannuksiksi. |
| --- | --- |

d)

Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa kiinnittäen huomiota erityisesti toiminnan alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen, sekä tarvittaessa ehdotusten laatiminen tarkoituksenmukaisina pidetyiksi parannuksiksi.

2.   Monivuotiset työohjelmat laaditaan yhteistyössä 11 artiklassa tarkoitetun Eures-koordinointiryhmän kanssa.

2.   Euroopan koordinointitoimisto hyväksyy monivuotisia työohjelmia
  Monivuotiset työohjelmat laaditaan yhteistyössä 11 artiklassa tarkoitetun Eures-koordinointiryhmän kanssa.

Perustelu

Ilmaus ”tehtävät” on selvempi, ja se parantaa oikeusvarmuutta. Artiklan 1 kohdan a) alakohtaan ehdotetut muutokset ovat teknisiä parannuksia, joiden tarkoituksena on korostaa, että Eures-verkosto on jo toiminnassa. Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi on sitä tehokkaampaa, mitä enemmän ja parempaa tietoa se tarjoaa valtiollisten rakenteiden pienimmistä alueellisista yksiköistä. Lisäksi on tarpeen täydentää toimiston toteuttamaa työtä siten, että laaditaan parannusehdotuksia. Lopuksi asetustekstissä on suositeltavaa selvittää velvollisuutta laatia monivuotisia työohjelmia. Artiklan 2 kohdan alkuperäisessä sanamuodossa ei selitetä toimistolle kuuluvan velvollisuuden – jolla mahdollisesti viitataan epäsuorasti Eures-peruskirjan kohdassa 2.4.1 mainittuihin Eures-suuntaviivoihin – alkuperää.

Muutosehdotus 7

7 artikla – Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 7 artikla
  Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet | 7 artikla
  Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet
  tehtävät |
| 1.   Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista: | 1.   Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista
  hoitaa erityisesti seuraavia tehtäviä: |
| a) | välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7 artikla

Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet

7 artikla

Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet
  tehtävät

1.   Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista:

1.   Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista
  hoitaa erityisesti seuraavia tehtäviä:

a)

välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti;

| b) | Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen IV luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen IV luvun mukaisesti;

| a) | välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti;

| b) | Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen
  sen organisointi IV luvun mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen; |
| --- | --- |

b)

Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen
  sen organisointi IV luvun mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen;

| c) | asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti.

| c) | asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti.

2.   Kansallinen koordinointitoimisto myös organisoi kansallisella tasolla 6 artiklassa tarkoitetun Euroopan koordinointitoimiston tarjoamien horisontaalisten tukitoimien täytäntöönpanon tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä Euroopan koordinointitoimiston ja muiden kansallisten koordinointitoimistojen kanssa. Tällaisia horisontaalisia tukitoimia ovat erityisesti seuraavat:

2.   Kansallinen koordinointitoimisto myös organisoi kansallisella tasolla 6 artiklassa tarkoitetun Euroopan koordinointitoimiston tarjoamien horisontaalisten tukitoimien täytäntöönpanon tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä Euroopan koordinointitoimiston ja muiden kansallisten koordinointitoimistojen kanssa. Tällaisia horisontaalisia tukitoimia ovat erityisesti seuraavat
  Tätä tarkoitusta varten kukin kansallinen koordinointitoimisto huolehtii erityisesti seuraavista tehtävistä:

| a) | toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla; |
| --- | --- |

a)

toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla;

| a) | toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla; |
| --- | --- |

a)

toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla;

| b) | Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan; |
| --- | --- |

b)

Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan;

| b) | Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan; |
| --- | --- |

b)

Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan;

| c) | 28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi. |
| --- | --- |

c)

28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi.

| c) | vuosittaisen työohjelman laatiminen 28 artiklassa säädetyn mukaisesti sekä 29 artiklassa säädettyjen
  28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi. |
| --- | --- |

c)

vuosittaisen työohjelman laatiminen 28 artiklassa säädetyn mukaisesti sekä 29 artiklassa säädettyjen
  28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi.

3.   Kansallinen koordinointitoimisto validoi, päivittää säännöllisesti ja levittää viipymättä kansallisella tasolla saatavilla olevia tietoja ja neuvoja julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla, seuraavista:

3.   Kansallinen koordinointitoimisto validoi, päivittää säännöllisesti ja levittää viipymättä kansallisella tasolla saatavilla olevia tietoja ja neuvoja julkaisemista varten [työntekijöiden ja työnantajien edun nimissä]*, mukaan luettuna Eures-portaalilla, seuraavista:

| a) | elin- ja työolot; |
| --- | --- |

a)

elin- ja työolot;

| b) | työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt; |
| --- | --- |

b)

työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt;

| c) | työntekijöihin sovellettavat säännöt; |
| --- | --- |

c)

työntekijöihin sovellettavat säännöt;

| d) | oppisopimuskoulutus ja harjoittelu; |
| --- | --- |

d)

oppisopimuskoulutus ja harjoittelu;

| e) | tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla. |
| --- | --- |

e)

tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla.

| a) | elin- ja työolot; |
| --- | --- |

a)

elin- ja työolot;

| b) | työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt; |
| --- | --- |

b)

työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt;

| c) | työntekijöihin sovellettavat säännöt; |
| --- | --- |

c)

työntekijöihin sovellettavat säännöt;

| d) | oppisopimuskoulutus ja harjoittelu; |
| --- | --- |

d)

oppisopimuskoulutus ja harjoittelu;

| e) | tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla. |
| --- | --- |

e)

tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla.

Kansallinen koordinointitoimisto voi tarpeen mukaan validoida ja levittää tietoja yhteistyössä muiden tieto- ja neuvontapalvelujen ja -verkostojen ja asianmukaisten elinten kanssa kansallisella tasolla, mukaan luettuina työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU 5 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja elimet.

Kansallinen koordinointitoimisto voi tarpeen mukaan validoida ja levittää tietoja yhteistyössä muiden tieto- ja neuvontapalvelujen ja -verkostojen ja asianmukaisten elinten kanssa kansallisella tasolla, mukaan luettuina työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU 5 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja elimet.

4.   Kansallinen koordinointitoimisto tarjoaa yleistä tukea alueellaan Eures-verkoston toimintaan osallistuville organisaatioille siltä osin kuin on kyse yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden vastaavien Eures-organisaatioiden kanssa. Tähän sisältyy tuki Eures-verkoston avoimiin työpaikkoihin ja rekrytointeihin liittyvissä valitusasioissa ja yhteistyö viranomaisten, kuten työsuojeluviranomaisten, kanssa.

4.   Kansallinen koordinointitoimisto tarjoaa yleistä tukea alueellaan Eures-verkoston toimintaan osallistuville organisaatioille siltä osin kuin on kyse yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden vastaavien Eures-organisaatioiden kanssa. Tähän sisältyy tuki Eures-verkoston avoimiin työpaikkoihin ja rekrytointeihin liittyvissä valitusasioissa ja yhteistyö viranomaisten, kuten työsuojeluviranomaisten, kanssa.

5.   Kansallinen koordinointitoimisto edistää yhteistyötä sidosryhmien, kuten ammatinvalintapalvelujen, korkeakoulujen, kauppakamareiden ja oppisopimus- ja harjoittelujärjestelmiin liittyvien organisaatioiden, kanssa.

5.   Kansallinen koordinointitoimisto edistää yhteistyötä sidosryhmien, kuten ammatinvalintapalvelujen, korkeakoulujen, kauppakamareiden ja oppisopimus- ja harjoittelujärjestelmiin liittyvien organisaatioiden, kanssa.

6.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella koordinointitoimistolla on henkilöstö ja muut resurssit, jotka se tarvitsee tässä asetuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamiseen.

6.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella koordinointitoimistolla on henkilöstö ja muut resurssit, jotka se tarvitsee tässä asetuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamiseen, ja että se edustaa asianmukaisesti kulloisellakin toiminta-alueellaan vallitsevia alueellisia ja/tai paikallisia etuja.

7.   Kansallisen koordinointitoimiston johdossa on kansallinen koordinaattori, joka on 11 artiklassa tarkoitetun koordinointiryhmän jäsen.

7.   Kansallisen koordinointitoimiston johdossa on kansallinen koordinaattori, joka on 11 artiklassa tarkoitetun koordinointiryhmän jäsen.

Perustelu

Säännöksen otsikon ja 1 kohdan johdantokappaleen muutokset vastaavat edellisen muutosehdotuksen muutoksia. 1 kohdan b) alakohdan lisäys on tekninen parannus – kansallinen koordinointitoimisto ei tarjoa tukipalveluja vaan organisoi niiden tarjontaa –, mutta sen tarkoituksena on myös vahvistaa Eures-yhteistyökumppaneiden tarjoamien tukipalveluiden alueellista ulottuvuutta. Myös 2 kohtaan esitettyjen muutosten sekä 3 kohdan johdantokappaleen muutoksen tarkoituksena on tekstin tekninen parantaminen. [*Käänt. huom.: 3 kohdasta poistettavaksi esitetty teksti puuttuu komission asiakirjan suomenkielisestä toisinnosta.] Lopuksi 7 artiklan 6 kohdan uuden sanamuodon tarkoituksena on jo mainittu pyrkimys varmistaa kaikkien työvoiman liikkuvuuteen liittyvien kysymysten käsittely mahdollisimman lähellä kansalaisia.

Muutosehdotus 8

8 artikla – Eures-yhteistyökumppaneiden hyväksyminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä.

  Raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten ehdottamat Eures-rajakumppanuudet vapautetaan kyseisestä kansallisesta hyväksyntämenettelystä, ja niitä pidetään niiden perustamisesta alkaen oikeutettuina Eures-kumppanin asemaan. |
| 2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon. | 2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon. |
| 3.   Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti. | 3.   Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti. |
| 4.   Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti. | 4.   Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti. |
| 5.   Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään. | 5.   Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään. |
| 6.   Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle. | 6.   Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen ja erityisesti unionin alueiden ja/tai kuntien erityisongelmien ratkaisemiseen tähtäävän yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle. |
| 7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi. | 7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi. |
| 8.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. | 8.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä.

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä.

Raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten ehdottamat Eures-rajakumppanuudet vapautetaan kyseisestä kansallisesta hyväksyntämenettelystä, ja niitä pidetään niiden perustamisesta alkaen oikeutettuina Eures-kumppanin asemaan.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon.

3.   Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti.

3.   Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti.

4.   Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti.

4.   Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti.

5.   Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään.

5.   Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään.

6.   Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle.

6.   Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen ja erityisesti unionin alueiden ja/tai kuntien erityisongelmien ratkaisemiseen tähtäävän yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi.

8.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

8.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Perustelu

Artiklan 1 kohtaan esitetyn muutosehdotuksen tarkoituksena on varmistaa muun muassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 21 artiklan a kohdassa annettujen Eures-rajakumppanuuksia koskevien säännösten tarkoituksen toteutuminen.

Artiklan 6 kohta: Eures-yhteistyökumppanien välinen tai niiden ja muiden organisaatioiden välinen yhteistyö ehdotetun asetuksen liitteessä esitettyihin kriteereihin mukautumiseksi voi auttaa tehostamaan Eures-yhteistyökumppanin toimintaa, ja juuri tämän vuoksi asetuksessa tulee vaatia, että kyseistä yhteistyötä kehitetään käytännössä ottaen huomioon EU:n eri alueita ja/tai paikallisyhteisöjä erottavat erityispiirteet.

Muutosehdotus 9

11 artikla – Koordinointiryhmä

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista. | 1.   Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista. |
| 2.   Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa. | 2.   Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa. |
| 3.   Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin. | 3.   Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin etenkin 28 artiklan 4 kohdassa säädetyn huomioon ottamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista.

1.   Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista.

2.   Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa.

2.   Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa.

3.   Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin.

3.   Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin etenkin 28 artiklan 4 kohdassa säädetyn huomioon ottamiseksi.

Perustelu

Tarkoituksena on ehdotetun asetuksen normatiivisen johdonmukaisuuden systemaattinen parantaminen. Yksi tärkeimmistä päämääristä, joiden vuoksi unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajilla on oltava oikeus tulla kutsutuiksi osallistumaan koordinointiryhmän kokouksiin, on, että niitä kuultaisiin luonnoksista työohjelmiksi, jollainen kunkin kansallisen koordinointitoimiston on laadittava vuosittain.

Muutosehdotus 10

18 artikla – Periaatteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla. |
| 2.   Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla. | 2.   Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla ja pyrittävä etsimään ratkaisuja alueiden ja/tai kuntien erityistarpeisiin. |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti: | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti: |
| a) | asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla.

2.   Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla.

2.   Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla ja pyrittävä etsimään ratkaisuja alueiden ja/tai kuntien erityistarpeisiin.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti:

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti:

a)

asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti;

| b) | asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa; |
| --- | --- |

b)

asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa;

| c) | yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai |
| --- | --- |

c)

yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai

| d) | a–c alakohtien yhdistelmällä. |
| --- | --- |

d)

a–c alakohtien yhdistelmällä.

| a) | asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti;

| b) | asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa; |
| --- | --- |

b)

asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa;

| c) | yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai |
| --- | --- |

c)

yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai

| d) | a–c alakohtien yhdistelmällä. |
| --- | --- |

d)

a–c alakohtien yhdistelmällä.

4.   Joko 3 kohdan a alakohdassa tai b alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden on tarjottava vähintään 20–23 artiklassa tarkoitetut tukipalvelut kussakin jäsenvaltiossa.

4.   Joko 3 kohdan a alakohdassa tai b alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden on tarjottava vähintään 20–23 artiklassa tarkoitetut tukipalvelut kussakin jäsenvaltiossa.

5.   Työntekijöiden tukipalvelut, joita tarkoitetaan 20, 22 ja 23 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, on tarjottava maksuttomasti.

5.   Työntekijöiden tukipalvelut, joita tarkoitetaan 20, 22 ja 23 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, on tarjottava maksuttomasti.

6.   Työnantajien tukipalvelut, joita tarkoitetaan 21 ja 22 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, voivat olla maksullisia. Veloitetut maksut eivät saa erota Eures-palveluista perittävistä maksuista ja muista maksuista, joita sovelletaan asianomaisen organisaation tarjoamiin vastaaviin palveluihin.

6.   Työnantajien tukipalvelut, joita tarkoitetaan 21 ja 22 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, voivat olla maksullisia. Veloitetut maksut eivät saa erota Eures-palveluista perittävistä maksuista ja muista maksuista, joita sovelletaan asianomaisen organisaation tarjoamiin vastaaviin palveluihin.

7.   Asianomaisten Eures-yhteistyökumppaneiden on ilmoitettava selvästi tiedotuskanaviensa kautta työntekijöille ja työnantajille tarjoamiensa tukipalvelujen valikoima, se missä ja miten palvelut ovat saatavilla ja palvelujen saantia koskevat edellytykset. Nämä tiedot julkaistaan Eures-portaalissa.

7.   Asianomaisten Eures-yhteistyökumppaneiden on ilmoitettava selvästi tiedotuskanaviensa kautta työntekijöille ja työnantajille tarjoamiensa tukipalvelujen valikoima, se missä ja miten palvelut ovat saatavilla ja palvelujen saantia koskevat edellytykset. Nämä tiedot julkaistaan Eures-portaalissa.

Perustelu

Eures-verkoston menestyminen edellyttää, että jäsenvaltiot tukevat sen yhteyksiä unionin alue- ja paikallistasojen erityisintresseihin.

Muutosehdotus 11

25 artikla – Liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia koskevien tietojen vaihto

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten tietojen perusteella. | Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten ja alueellisten tietojen perusteella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten tietojen perusteella.

Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten ja alueellisten tietojen perusteella.

Perustelu

Komission ja jäsenvaltioiden toteuttaman työvoiman liikkuvuusvirtojen ja -suuntauksien seurannan tulokset heijastavat todellisuutta sitä paremmin, mitä enemmän ja paremmin niissä otetaan huomioon Euroopan unioniin kuuluvien alueiden erilaiset olosuhteet.

Muutosehdotus 12

26 artikla – Tietojenvaihto jäsenvaltioiden välillä

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja: | 1.   Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja: |
| a) | työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja:

1.   Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja:

a)

työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella;

| b) | Eures-toimet kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

b)

Eures-toimet kansallisella tasolla;

| c) | Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

c)

Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla.

| a) | työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella; |
| --- | --- |

a)

työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella;

| b) | Eures-toimet kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

b)

Eures-toimet kansallisella tasolla;

| c) | Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

c)

Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla.

2.   Kansalliset koordinointitoimistot ovat vastuussa tietojen jakamisesta Eures-verkoston kanssa ja osallistumisesta yhteiseen analyysiin.

2.   Kansalliset koordinointitoimistot ovat vastuussa tietojen jakamisesta Eures-verkoston kanssa ja osallistumisesta yhteiseen analyysiin.

3.   Ottaen huomioon tietojenvaihto ja yhteinen analyysi jäsenvaltioiden on kehitettävä liikkuvuuspolitiikkaa olennaisena osana työllisyyspolitiikkaansa. Liikkuvuuspolitiikka tarjoaa puitteet, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat tehdä 28 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä.

3.   Ottaen huomioon tietojenvaihto ja yhteinen analyysi jäsenvaltioiden on kehitettävä
  pyrittävä kehittämään liikkuvuuspolitiikkaa olennaisena osana työllisyyspolitiikkaansa. Liikkuvuuspolitiikka tarjoaa puitteet, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat tehdä 28 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä.

4.   Euroopan koordinointitoimisto vahvistaa menettelyt ja hoitaa käytännön järjestelyt helpottaakseen kansallisten koordinointitoimistojen välistä tietojen vaihtoa ja yhteisen analyysin kehittämistä.

4.   Euroopan koordinointitoimisto vahvistaa menettelyt ja hoitaa käytännön järjestelyt helpottaakseen kansallisten koordinointitoimistojen välistä tietojen vaihtoa ja yhteisen analyysin kehittämistä.

Perustelu

SEUTin kolmannen osan IX osastossa ja etenkin 147 artiklan 1 kohdassa sekä 149 artiklan lopussa vahvistetaan, että vaikka työllisyyspolitiikka kuuluu luonteeltaan aloihin, joilla EU ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, alan sääntelytoimivalta säilyy jäsenvaltioilla. Jäsenvaltioiden velvoittaminen kehittämään liikkuvuuspolitiikkaa menee pidemmälle kuin pelkkä EU:n lainsäätäjän suuntaviivojen vahvistaminen – SEUTin 148 artiklan 2 kohta – tai se, että EU toteuttaa edistämistoimenpiteitä jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi työllisyyden alalla – SEUTin 149 artiklan alku. Velvoittaminen tulee korvata jäsenvaltioille osoitettavalla suosituksella toimia halutun suuntaisesti.

Muutosehdotus 13

LIITE

Yhteiset kriteerit organisaatioiden hyväksymiseksi Eures-yhteistyökumppaneiksi

1. PALVELUJEN TARJOAMINEN

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuna sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuna sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit.

| 1. | Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuina syrjimättömyyttä koskevat periaatteet etenkin työmarkkinoilta syrjäytyneiden osalta, sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit. |
| --- | --- |

1.

Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuina syrjimättömyyttä koskevat periaatteet etenkin työmarkkinoilta syrjäytyneiden osalta, sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit.

Perustelu

On varmistettava syrjimättömyyttä koskevien unionin periaatteiden (SEUTin 10, 19 ja 45 artikla) noudattaminen sekä huolehdittava ehdotetun asetuksen 5 artiklassa mainittujen ryhmien tarpeista.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CDR789-2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

2

(3)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

3

(4)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  CDR5278-2013_00_00_TRA_AC.

5

(6)  COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

7

(8)  Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että työnvälitys on luonteeltaan taloudellista toimintaa ja että sen monopolisoiminen julkiseksi palveluksi rikkoo yhteisön oikeutta, jos voidaan osoittaa, että julkiset palvelut eivät pysty hoitamaan tehtäväänsä tyydyttävästi (yhteisöjen tuomioistuimen 11. joulukuuta 1997 antama tuomio asiassa C-55/96), ja että ”julkiset työnvälitystoimistot eivät – – kykene tyydyttämään kysyntää työmarkkinoilla kaikkien toimialojen osalta” (yhteisöjen tuomioistuimen 8. kesäkuuta 2000 antama tuomio asiassa C-258-98).

8

(9)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Tiedonannon ’2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat’ saateasiakirja – Yleishyödyllisiä palveluita ja yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita koskeva uusi eurooppalainen sitoumus” (Bryssel, 20.11.2007, COM(2007) 725 final), jossa todetaan seuraavaa: ”Yleishyödyllisten palvelujen kysyntä ja tapa, jolla ne tarjotaan, ovat muuttuneet olennaisesti viime vuosina. Kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ulkoistavat yhä laajemmin valtion perinteisesti suoraan tarjoamia palveluja, joiden tarjoajat tulevat yhä useammin yksityiseltä sektorilta (ja ovat joko voittoa tavoittelevia tai voittoa tavoittelemattomia).”

9

---

| 19.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/87

---

Alueiden komitean lausunto – EU:n pankkien rakenneuudistukset ja varjopankkitoiminnan avoimuus

2014/C 271/15

| Esittelijä | : | Henk Kool (NL, PES), Haagin kaupunginhallituksen jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | Ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiksi






  — | EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavat rakennetoimenpiteet
  COM(2014) 43 final |

Esittelijä

:

Henk Kool (NL, PES), Haagin kaupunginhallituksen jäsen

Viiteasiakirjat

:

Ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiksi

—

EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavat rakennetoimenpiteet

COM(2014) 43 final

| — | Arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportointi ja läpinäkyvyys
  COM(2014) 40 final |
| --- | --- |

—

Arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportointi ja läpinäkyvyys

COM(2014) 40 final

I   YLEISTÄ

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä pankkilaitosten kanssa keskipitkän ja pitkän aikavälin hankkeittensa rahoittamiseksi. Ottaen huomioon, että paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat kahdesta kolmasosasta kaikista julkisista investoinneista EU:ssa ja että yksistään vuonna 2011 kyse oli 179 miljardista eurosta eli 1,4 prosentista EU:n bruttokansantuotteesta (mikä on unionin 1 prosentin kokonaisbudjettia suurempi summa) on täysin selvää, että pankkien häiriönsietokyky on ensisijaisen tärkeä kysymys paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, ja että meneillään oleva pankkialan sääntelyn uudistus tulee vaikuttamaan niihin suuresti. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä pankkilaitosten kanssa keskipitkän ja pitkän aikavälin hankkeittensa rahoittamiseksi. Ottaen huomioon, että paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat kahdesta kolmasosasta kaikista julkisista investoinneista EU:ssa ja että yksistään vuonna 2011 kyse oli 179 miljardista eurosta eli 1,4 prosentista EU:n bruttokansantuotteesta (mikä on unionin 1 prosentin kokonaisbudjettia suurempi summa) on täysin selvää, että pankkien häiriönsietokyky on ensisijaisen tärkeä kysymys paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, ja että meneillään oleva pankkialan sääntelyn uudistus tulee vaikuttamaan niihin suuresti.

| 2. | kiinnittää huomiota siihen, että näkökanta, jonka mukaan pankkivalvonta ja uudistusten hallinnointi olisi tehokkaampaa EU:n tasolla kuin jäsenvaltiotasolla toteutettuna, on saanut laajaa kannatusta poliittiselta ja taloustieteelliseltä kannalta. |
| --- | --- |

2.

kiinnittää huomiota siihen, että näkökanta, jonka mukaan pankkivalvonta ja uudistusten hallinnointi olisi tehokkaampaa EU:n tasolla kuin jäsenvaltiotasolla toteutettuna, on saanut laajaa kannatusta poliittiselta ja taloustieteelliseltä kannalta.

| 3. | pitää tervetulleina komission ehdotuksia asetuksiksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä sekä arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportoinnista ja läpinäkyvyydestä. Komitea korostaa, että on erittäin tärkeää välttää luomasta lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

3.

pitää tervetulleina komission ehdotuksia asetuksiksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä sekä arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportoinnista ja läpinäkyvyydestä. Komitea korostaa, että on erittäin tärkeää välttää luomasta lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia rasitteita.

| 4. | pahoittelee kuitenkin, että komission helmikuussa 2012 perustaman korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotusten soveltamisalaa on supistettu ja kunnianhimoa vähennetty merkittävästi. Komitea toteaa, että ehdotuksilla ei tule olemaan kovinkaan suurta vaikutusta asianomaisiin pankkeihin, erityisesti kun otetaan huomioon, että Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jo päättäneet vastaavanlaisista kansallisista uudistuksista (1). |
| --- | --- |

4.

pahoittelee kuitenkin, että komission helmikuussa 2012 perustaman korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotusten soveltamisalaa on supistettu ja kunnianhimoa vähennetty merkittävästi. Komitea toteaa, että ehdotuksilla ei tule olemaan kovinkaan suurta vaikutusta asianomaisiin pankkeihin, erityisesti kun otetaan huomioon, että Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jo päättäneet vastaavanlaisista kansallisista uudistuksista (1).

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 5. | panee merkille, että molempien komission esittämien asetusluonnosten tarkoituksena on yhdenmukaistaa tiettyjä sääntöjä, joilla pyritään vahvistamaan pankkitoiminnan ja rahoituslaitosten sääntelypuitteita. Koska kohteena olevien laitosten välillä on erittäin tiiviitä kytköksiä ja koska ne saattavat aiheuttaa järjestelmäriskin, asetukset voidaan panna täytäntöön ainoastaan Euroopan unionin tasolla. AK katsoo siksi, että käytetty oikeusperusta (SEUTin 114 artikla) on asianmukainen ja että ehdotettu lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että molempien komission esittämien asetusluonnosten tarkoituksena on yhdenmukaistaa tiettyjä sääntöjä, joilla pyritään vahvistamaan pankkitoiminnan ja rahoituslaitosten sääntelypuitteita. Koska kohteena olevien laitosten välillä on erittäin tiiviitä kytköksiä ja koska ne saattavat aiheuttaa järjestelmäriskin, asetukset voidaan panna täytäntöön ainoastaan Euroopan unionin tasolla. AK katsoo siksi, että käytetty oikeusperusta (SEUTin 114 artikla) on asianmukainen ja että ehdotettu lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen mukainen.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

II.A   
  Yleiset suositukset

Pankkien rooli paikalliskehityksen rahoittamisessa

| 6. | korostaa uudelleen, että paikallis- ja alueyhteisöjen yleishyödyllisiin hankkeisiin – infrastruktuuriin, tutkimukseen, koulutukseen jne. – kohdistettavia julkisia investointeja rahoittavilla luotoilla on suuri merkitys. Komitea panee merkille, että nämä investoinnit muodostavat merkittävän osan julkisista menoista ja ovat välttämättömiä kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

6.

korostaa uudelleen, että paikallis- ja alueyhteisöjen yleishyödyllisiin hankkeisiin – infrastruktuuriin, tutkimukseen, koulutukseen jne. – kohdistettavia julkisia investointeja rahoittavilla luotoilla on suuri merkitys. Komitea panee merkille, että nämä investoinnit muodostavat merkittävän osan julkisista menoista ja ovat välttämättömiä kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta.

| 7. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ottamien lainojen aseman erityisyyttä. Paikallis- ja alueviranomaisia ei voida missään nimessä lukea kuuluviksi samaan ryhmään yksityisten tai yritysasiakkaiden kanssa, ja kyseisten lainojen luonne, määrä ja kesto vaativat siksi pankeilta erityisasiantuntemusta. |
| --- | --- |

7.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ottamien lainojen aseman erityisyyttä. Paikallis- ja alueviranomaisia ei voida missään nimessä lukea kuuluviksi samaan ryhmään yksityisten tai yritysasiakkaiden kanssa, ja kyseisten lainojen luonne, määrä ja kesto vaativat siksi pankeilta erityisasiantuntemusta.

| 8. | toteaa lähi- ja aluepankkien sekä paikallis- ja alueyhteisöihin erikoistuneiden pankkien keskeisen roolin alueiden ja kuntien kehittämisessä ja rahoittamisessa. Kyseiset pankit tarjoavat perustan paikalliselle talouskehitykselle tukemalla pk-yrityksiä, yhteenliittymiä ja yhteisötaloutta. |
| --- | --- |

8.

toteaa lähi- ja aluepankkien sekä paikallis- ja alueyhteisöihin erikoistuneiden pankkien keskeisen roolin alueiden ja kuntien kehittämisessä ja rahoittamisessa. Kyseiset pankit tarjoavat perustan paikalliselle talouskehitykselle tukemalla pk-yrityksiä, yhteenliittymiä ja yhteisötaloutta.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota suojelemaan ja vahvistamaan keskinäisten pankkien, osuuspankkien ja säästöpankkien paikallista yritysmallia. Tämä koskee erityisesti pieniä pankkeja, joilla on reaalitaloudessa merkittävä rooli niiden tiheän, paikallis- ja alueyhteisöihin tasaisesti jakautuneen toimipaikkarakenteensa vuoksi. |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota suojelemaan ja vahvistamaan keskinäisten pankkien, osuuspankkien ja säästöpankkien paikallista yritysmallia. Tämä koskee erityisesti pieniä pankkeja, joilla on reaalitaloudessa merkittävä rooli niiden tiheän, paikallis- ja alueyhteisöihin tasaisesti jakautuneen toimipaikkarakenteensa vuoksi.

| 10. | pitää valitettavana eräiden lähi- ja aluepankkien suhteetonta ja hallitsematonta laajentumista, sillä huonolaatuisten omaisuuserien hankkiminen on vakavasti vaarantanut niiden kotialueiden talouksia. |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana eräiden lähi- ja aluepankkien suhteetonta ja hallitsematonta laajentumista, sillä huonolaatuisten omaisuuserien hankkiminen on vakavasti vaarantanut niiden kotialueiden talouksia.

Luottokriisin vaikutukset paikalliskehitykseen

| 11. | toteaa, että pankkien lainananto paikallis- ja alueyhteisöille on heikentynyt paitsi lainamäärien supistumisen ja marginaalien korottamisen muodossa mutta myös huolestuttavasti kutistuneiden laina-aikojen suhteen. Tämä saattaa ilmentää noidankehää, jossa yleispankit vähentävät panostaan reaalitalouteen ja sitä todennäköisemmin ryhtyvät harrastamaan kaupankäynti- ja varjopankkitoimintaa. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että pankkien lainananto paikallis- ja alueyhteisöille on heikentynyt paitsi lainamäärien supistumisen ja marginaalien korottamisen muodossa mutta myös huolestuttavasti kutistuneiden laina-aikojen suhteen. Tämä saattaa ilmentää noidankehää, jossa yleispankit vähentävät panostaan reaalitalouteen ja sitä todennäköisemmin ryhtyvät harrastamaan kaupankäynti- ja varjopankkitoimintaa.

| 12. | on huolissaan EKP:n pankkikoron (0,25 prosenttia marraskuusta 2013 alkaen) ja pankkien paikallis- ja alueyhteisöille tarjoamien korkojen välisestä merkittävästä erosta, ottaen huomioon, ettei tämä marginaali perustu asianomaisen paikkakunnan taloustilanteen objektiiviseen arviointiin ja että maksukyvyttömyysriski on edelleen suhteellisen pieni. |
| --- | --- |

12.

on huolissaan EKP:n pankkikoron (0,25 prosenttia marraskuusta 2013 alkaen) ja pankkien paikallis- ja alueyhteisöille tarjoamien korkojen välisestä merkittävästä erosta, ottaen huomioon, ettei tämä marginaali perustu asianomaisen paikkakunnan taloustilanteen objektiiviseen arviointiin ja että maksukyvyttömyysriski on edelleen suhteellisen pieni.

| 13. | katsoo, että nämä tiukentuvat olosuhteet luovat huomattavia paikallis- ja alueyhteisöjen budjetteihin kohdistuvia paineita ja vaikeuttavat yhä enemmän talousarvioiden tasapainottamista, rahoitustuen hyödyntämiskyvyn optimointia sekä kasvua ja työllisyyttä edistävien pitkän aikavälin hankkeiden rahoittamista. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että nämä tiukentuvat olosuhteet luovat huomattavia paikallis- ja alueyhteisöjen budjetteihin kohdistuvia paineita ja vaikeuttavat yhä enemmän talousarvioiden tasapainottamista, rahoitustuen hyödyntämiskyvyn optimointia sekä kasvua ja työllisyyttä edistävien pitkän aikavälin hankkeiden rahoittamista.

| 14. | pyytää siksi komissiota esittämään myöhemmässä vaiheessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla otetaan käyttöön tehokkaita pk-yrityksiin ja paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvan luottokriisin vastaisia toimia. |
| --- | --- |

14.

pyytää siksi komissiota esittämään myöhemmässä vaiheessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla otetaan käyttöön tehokkaita pk-yrityksiin ja paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvan luottokriisin vastaisia toimia.

Paikallis- ja alueviranomaisten liikkeelle laskemat rahoitusvälineet

| 15. | muistuttaa siitä, että eräät paikallis- ja alueviranomaistahot laskevat liikkeelle joukkolainojen kaltaisia rahoitusvälineitä toimiensa ja politiikkojensa rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa siitä, että eräät paikallis- ja alueviranomaistahot laskevat liikkeelle joukkolainojen kaltaisia rahoitusvälineitä toimiensa ja politiikkojensa rahoittamiseksi.

| 16. | pitää valitettavana, että eräät pankit ovat täysin tietoisina asiaan liittyvistä riskeistä houkutelleet paikallis- ja alueyhteisöjä ostamaan suhteettoman paljon huonolaatuisia ja kompleksisia rahoitustuotteita. Komitea korostaa, että riittävän asiantuntemuksen puutteen vuoksi useimmilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei ole tarvittavaa teknistä tietoa, joka mahdollistaisi näiden tuotteiden täyden ymmärtämisen. Siksi komitea pitää valitettavana, että näiden omaisuuserien arvonmenetysten seuraukset kasautuvat kokonaisuudessaan paikallis- ja alueyhteisöjen sekä niiden veronmaksajien kärsittäviksi. |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että eräät pankit ovat täysin tietoisina asiaan liittyvistä riskeistä houkutelleet paikallis- ja alueyhteisöjä ostamaan suhteettoman paljon huonolaatuisia ja kompleksisia rahoitustuotteita. Komitea korostaa, että riittävän asiantuntemuksen puutteen vuoksi useimmilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei ole tarvittavaa teknistä tietoa, joka mahdollistaisi näiden tuotteiden täyden ymmärtämisen. Siksi komitea pitää valitettavana, että näiden omaisuuserien arvonmenetysten seuraukset kasautuvat kokonaisuudessaan paikallis- ja alueyhteisöjen sekä niiden veronmaksajien kärsittäviksi.

| 17. | pyytää jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kannustamaan pankkeja ottamaan käyttöön kattava, reilu ja vastuullinen lähestymistapa paikallis- ja alueyhteisöjä kohtaan, kun ne jakavat tietoa riskeistä. Komitea toivoo lisäksi paikallis- ja alueyhteisöille suunnattujen yksinkertaisten ja selkeiden rahoitusvälineiden kehittämistä, joiden yksityiskohtaiset ehdot on määriteltävä selvästi sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä. Komitea toivoo, että nämä välineet tarjoavat läpinäkyviä korkokantoja, jotta paikallis- ja alueyhteisöjen demokraattisessa päätöksentekoprosessissa voidaan toimia avoimesti. |
| --- | --- |

17.

pyytää jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kannustamaan pankkeja ottamaan käyttöön kattava, reilu ja vastuullinen lähestymistapa paikallis- ja alueyhteisöjä kohtaan, kun ne jakavat tietoa riskeistä. Komitea toivoo lisäksi paikallis- ja alueyhteisöille suunnattujen yksinkertaisten ja selkeiden rahoitusvälineiden kehittämistä, joiden yksityiskohtaiset ehdot on määriteltävä selvästi sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä. Komitea toivoo, että nämä välineet tarjoavat läpinäkyviä korkokantoja, jotta paikallis- ja alueyhteisöjen demokraattisessa päätöksentekoprosessissa voidaan toimia avoimesti.

II.B   
  EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavat rakennetoimenpiteet

| 18. | kannattaa tavoitetta lujittaa pankkien vakautta ja häiriönsietokykyä kieltämällä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja edistämällä riskialttiiden kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä. |
| --- | --- |

18.

kannattaa tavoitetta lujittaa pankkien vakautta ja häiriönsietokykyä kieltämällä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja edistämällä riskialttiiden kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä.

| 19. | kannattaa 1 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita: estää suurten, monitahoisten ja toisiinsa kytköksissä olevien suurten rahoitusjärjestelmän laitosten järjestelmäriskit, rahoitukseen liittyvät stressitilanteet ja kyseisten rahoituslaitosten kaatuminen. |
| --- | --- |

19.

kannattaa 1 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita: estää suurten, monitahoisten ja toisiinsa kytköksissä olevien suurten rahoitusjärjestelmän laitosten järjestelmäriskit, rahoitukseen liittyvät stressitilanteet ja kyseisten rahoituslaitosten kaatuminen.

| 20. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa vastaavien sääntöjen soveltamista kaikenkokoisiin pankkeihin – hallinnolliset taakat ja kustannukset huomioon ottaen –, sillä tällaisilla aloitteilla voitaisiin mahdollisesti lisätä myös pienempien pankkien vakautta. |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa vastaavien sääntöjen soveltamista kaikenkokoisiin pankkeihin – hallinnolliset taakat ja kustannukset huomioon ottaen –, sillä tällaisilla aloitteilla voitaisiin mahdollisesti lisätä myös pienempien pankkien vakautta.

| 21. | kannattaa komission ehdotusta kieltää omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti rahoitusvälineillä ja raaka-aineilla, eli kaupankäynti, jonka ainoana tarkoituksena on pankin voitontavoittelu, kun otetaan huomioon, että rahoitusmarkkinadirektiivillä (COM(2011) 656 final, ns. MiFiD II -direktiivi) ei erityisesti puututa tällaiseen kaupankäyntiin. Näiden välineiden liikkeelle laskemisen tulisi olla mahdollista ainoastaan sellaisille markkinatoimijoille, jotka pystyvät osoittamaan, että näitä tuotteita käytetään niiden omien kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen. Muutoin olisi olemassa vaara, että pankkien neuvonta- ja investointitehtävät menevät sekaisin, mikä saattaisi kannustaa lisäkeinotteluun ja lisätä hintojen vaihtelua sekä pankkijärjestelmän systeemiriskejä. |
| --- | --- |

21.

kannattaa komission ehdotusta kieltää omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti rahoitusvälineillä ja raaka-aineilla, eli kaupankäynti, jonka ainoana tarkoituksena on pankin voitontavoittelu, kun otetaan huomioon, että rahoitusmarkkinadirektiivillä (COM(2011) 656 final, ns. MiFiD II -direktiivi) ei erityisesti puututa tällaiseen kaupankäyntiin. Näiden välineiden liikkeelle laskemisen tulisi olla mahdollista ainoastaan sellaisille markkinatoimijoille, jotka pystyvät osoittamaan, että näitä tuotteita käytetään niiden omien kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen. Muutoin olisi olemassa vaara, että pankkien neuvonta- ja investointitehtävät menevät sekaisin, mikä saattaisi kannustaa lisäkeinotteluun ja lisätä hintojen vaihtelua sekä pankkijärjestelmän systeemiriskejä.

| 22. | suhtautuu varauksella huippunopeaan tietokoneistettuun kauppaan, joka saattaa aiheuttaa vakavia riskejä pankkijärjestelmälle, ja pyytää jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan tehokkaita toimia tämän alan sääntelemiseksi. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu varauksella huippunopeaan tietokoneistettuun kauppaan, joka saattaa aiheuttaa vakavia riskejä pankkijärjestelmälle, ja pyytää jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan tehokkaita toimia tämän alan sääntelemiseksi.

Kaupankäyntitoimintojen eriyttäminen

| 23. | toistaa, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaa on supistettu merkittävästi, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet vastaavanlaiset kansalliset säännöt tai ovat harkitsemassa niiden hyväksymistä ja että Liikasen ryhmän suositusten tarkoittamaa tavoitetasoa on vähennetty huomattavasti. |
| --- | --- |

23.

toistaa, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaa on supistettu merkittävästi, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet vastaavanlaiset kansalliset säännöt tai ovat harkitsemassa niiden hyväksymistä ja että Liikasen ryhmän suositusten tarkoittamaa tavoitetasoa on vähennetty huomattavasti.

| 24. | korostaa pitävänsä tärkeänä, että näin pitkälle yhdennetyn alan yhdenmukaisuus varmistetaan EU-tasolla, jotta velvoitetaakka ja kustannukset voidaan pitää mahdollisimman alhaisina ja jotta voidaan varmistaa tasapuolinen toimintaympäristö sekä estää kilpailuvääristymät ja sisämarkkinoiden toimintahäiriöt alalla. |
| --- | --- |

24.

korostaa pitävänsä tärkeänä, että näin pitkälle yhdennetyn alan yhdenmukaisuus varmistetaan EU-tasolla, jotta velvoitetaakka ja kustannukset voidaan pitää mahdollisimman alhaisina ja jotta voidaan varmistaa tasapuolinen toimintaympäristö sekä estää kilpailuvääristymät ja sisämarkkinoiden toimintahäiriöt alalla.

| 25. | pitää tervetulleena komission aikomusta tarkistaa näitä sääntöjä täytäntöönpanon jälkeen ja toivoo, että mahdollisia kielteisiä seurauksia – erityisesti EU:n kaupunkien ja alueiden reaalitalouden rahoituksen kannalta – tutkittaisiin perusteellisesti. |
| --- | --- |

25.

pitää tervetulleena komission aikomusta tarkistaa näitä sääntöjä täytäntöönpanon jälkeen ja toivoo, että mahdollisia kielteisiä seurauksia – erityisesti EU:n kaupunkien ja alueiden reaalitalouden rahoituksen kannalta – tutkittaisiin perusteellisesti.

| 26. | nostaa esiin kysymyksen siitä, tarjoaako se tosiasia, että tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskeva päätös riippuu kapea-alaisesta testistä, riittävän oikeudellisen keinon asetuksen yleistavoitteiden saavuttamiseksi, ja eikö niiden toteuttaminen olisi helpompaa laajemmalla, kaikki tavoitteet käsittävällä testillä. |
| --- | --- |

26.

nostaa esiin kysymyksen siitä, tarjoaako se tosiasia, että tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskeva päätös riippuu kapea-alaisesta testistä, riittävän oikeudellisen keinon asetuksen yleistavoitteiden saavuttamiseksi, ja eikö niiden toteuttaminen olisi helpompaa laajemmalla, kaikki tavoitteet käsittävällä testillä.

| 27. | pitää omaksutun erittäin monisäikeisen lähestymistavan tehokkuutta kyseenalaisena, sillä se saattaa yhtäältä vaikeuttaa sääntöjen täytäntöönpanon arviointia ja valvontaa ja tehdä siitä kallista ja toisaalta sallia poikkeuksia ja tarjota mahdollisuuksia sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön. |
| --- | --- |

27.

pitää omaksutun erittäin monisäikeisen lähestymistavan tehokkuutta kyseenalaisena, sillä se saattaa yhtäältä vaikeuttaa sääntöjen täytäntöönpanon arviointia ja valvontaa ja tehdä siitä kallista ja toisaalta sallia poikkeuksia ja tarjota mahdollisuuksia sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön.

| 28. | pitää valitettavana ehdotetun asetuksen soveltamisalan supistamista, erityisesti mitä tulee johdannaiskaupan sulkemiseen päätöksentekoprosessin ulkopuolelle. Yhtenä huolenaiheena onkin, että ylenmääräinen spekulatiivinen kaupankäynti luo ylisuuret markkinat ja aiheuttaa vääristymiä sekä rahoitusmarkkinoilla että reaalitaloudessa. Tällaiset vääristymät saattavat hyvinkin johtaa paikallisen ja alueellisen talouden kannalta elintärkeiden maatalous-, energia- ja metallialan hyödykkeiden johdannaismarkkinoiden väärinhinnoitteluun. |
| --- | --- |

28.

pitää valitettavana ehdotetun asetuksen soveltamisalan supistamista, erityisesti mitä tulee johdannaiskaupan sulkemiseen päätöksentekoprosessin ulkopuolelle. Yhtenä huolenaiheena onkin, että ylenmääräinen spekulatiivinen kaupankäynti luo ylisuuret markkinat ja aiheuttaa vääristymiä sekä rahoitusmarkkinoilla että reaalitaloudessa. Tällaiset vääristymät saattavat hyvinkin johtaa paikallisen ja alueellisen talouden kannalta elintärkeiden maatalous-, energia- ja metallialan hyödykkeiden johdannaismarkkinoiden väärinhinnoitteluun.

| 29. | pyytää komissiota jättämään EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavia rakennetoimenpiteitä koskevan asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa olevan määritelmän ulkopuolelle arvopapereiden pitkän aikavälin hallussapidon (ns. osta ja pidä -sijoitus), sillä se kuuluu pääasiallisen pankkitoiminnan piiriin. |
| --- | --- |

29.

pyytää komissiota jättämään EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavia rakennetoimenpiteitä koskevan asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa olevan määritelmän ulkopuolelle arvopapereiden pitkän aikavälin hallussapidon (ns. osta ja pidä -sijoitus), sillä se kuuluu pääasiallisen pankkitoiminnan piiriin.

Symmetriaperiaate

| 30. | pyytää komissiota sisällyttämään pankkialan kriisinratkaisumekanismiinsa symmetriaperiaatteen. Se tarkoittaisi, että kriisinratkaisuviranomaisille annettaisiin mahdollisuus laittaa velkojat vastaamaan tappioista vastaavasti kuin ne olisivat myös hyötyneet voitoista. Tämän tulisi koskea tasapuolisesti kaikkia velkojatyyppejä. |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota sisällyttämään pankkialan kriisinratkaisumekanismiinsa symmetriaperiaatteen. Se tarkoittaisi, että kriisinratkaisuviranomaisille annettaisiin mahdollisuus laittaa velkojat vastaamaan tappioista vastaavasti kuin ne olisivat myös hyötyneet voitoista. Tämän tulisi koskea tasapuolisesti kaikkia velkojatyyppejä.

II.C   
  Arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportointi ja läpinäkyvyys

| 31. | kannattaa asetusta arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportoinnista ja läpinäkyvyydestä ja katsoo, että kyseiset toimenpiteet täydentävät pankkialan rakenteiden uudistuksia, jotka ovat välttämättömiä jo havaitun lainsäädännössä olevan aukon paikkaamiseksi. |
| --- | --- |

31.

kannattaa asetusta arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportoinnista ja läpinäkyvyydestä ja katsoo, että kyseiset toimenpiteet täydentävät pankkialan rakenteiden uudistuksia, jotka ovat välttämättömiä jo havaitun lainsäädännössä olevan aukon paikkaamiseksi.

| 32. | toteaa sääntelyn tarpeellisuuden, kun otetaan huomioon perinteisten pankkien ja varjopankkitoiminnan väliset tiiviit kytkökset sekä se tosiasia, että varjopankit harjoittavat samoja taloudellisia toimintoja kuin pankit – eli luotonvälitystä, luottoriskin siirtoa sekä likviditeetti- ja maturiteettitransformaatiota – mutta ilman asianmukaista valvontaa. |
| --- | --- |

32.

toteaa sääntelyn tarpeellisuuden, kun otetaan huomioon perinteisten pankkien ja varjopankkitoiminnan väliset tiiviit kytkökset sekä se tosiasia, että varjopankit harjoittavat samoja taloudellisia toimintoja kuin pankit – eli luotonvälitystä, luottoriskin siirtoa sekä likviditeetti- ja maturiteettitransformaatiota – mutta ilman asianmukaista valvontaa.

| 33. | kehottaa EKP:tä, komissiota, Euroopan parlamenttia sekä jäsenvaltioita jatkamaan määrätietoisesti pyrkimyksiään sen varmistamiseksi, että ne saavat riittävästi ja kattavasti tietoa varjopankkitoiminnasta. Tieto on avaintekijä, joka antaa viranomaisille mahdollisuuden reagoida asianmukaisesti järjestelmän sääntelyn puitteissa huolimatta kiivaasta kehityksestä ja yrityksistä lainsäädännön kiertämiseksi. |
| --- | --- |

33.

kehottaa EKP:tä, komissiota, Euroopan parlamenttia sekä jäsenvaltioita jatkamaan määrätietoisesti pyrkimyksiään sen varmistamiseksi, että ne saavat riittävästi ja kattavasti tietoa varjopankkitoiminnasta. Tieto on avaintekijä, joka antaa viranomaisille mahdollisuuden reagoida asianmukaisesti järjestelmän sääntelyn puitteissa huolimatta kiivaasta kehityksestä ja yrityksistä lainsäädännön kiertämiseksi.

Kauppatietorekisterin rekisteröinti ja valvonta

| 34. | pitää tervetulleena ehdotettua velvoitetta raportoida kaikista rahoitustoimista yhteiseen tietokantaan ja katsoo, että tämä auttaa parantamaan arvopapereilla toteutettaviin rahoitustoimiin liittyvien riskien ja vastuiden seurantaa. Komitea pitää tervetulleena, että kyseisillä toimenpiteillä parannetaan myös avoimuutta sijoittajien kannalta ja annetaan näille välineet sellaisten investointipäätösten tekemiseksi, jotka perustuvat entistä suurempaan tietoisuuteen arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien ominaisuuksista. |
| --- | --- |

34.

pitää tervetulleena ehdotettua velvoitetta raportoida kaikista rahoitustoimista yhteiseen tietokantaan ja katsoo, että tämä auttaa parantamaan arvopapereilla toteutettaviin rahoitustoimiin liittyvien riskien ja vastuiden seurantaa. Komitea pitää tervetulleena, että kyseisillä toimenpiteillä parannetaan myös avoimuutta sijoittajien kannalta ja annetaan näille välineet sellaisten investointipäätösten tekemiseksi, jotka perustuvat entistä suurempaan tietoisuuteen arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien ominaisuuksista.

Edelleenpanttauksen läpinäkyvyys

| 35. | kannattaa vähimmäisvaatimusten asettamista, joilla parannetaan edelleenpanttauksen läpinäkyvyyttä varmistamalla, että asiakkaat antavat suostumuksensa ja että he tekevät päätöksensä täysin tietoisina mahdollisista riskeistä. |
| --- | --- |

35.

kannattaa vähimmäisvaatimusten asettamista, joilla parannetaan edelleenpanttauksen läpinäkyvyyttä varmistamalla, että asiakkaat antavat suostumuksensa ja että he tekevät päätöksensä täysin tietoisina mahdollisista riskeistä.

III   MUUTOSEHDOTUKSET

III.A   
  EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavat rakennetoimenpiteet – COM(2014) 43 final

Muutosehdotus 1

Uusi johdanto-osan kappale (kappaleen 21 jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Raaka-aineita koskevaan kaupankäyntiin liittyvien rahoitusvälineiden liikkeelle laskemisen ja myynnin tulisi olla mahdollista ainoastaan sellaisille asiakkaille ja tuottajille, jotka pystyvät osoittamaan, että kyseisiä tuotteita käytetään niiden omien kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Raaka-aineita koskevaan kaupankäyntiin liittyvien rahoitusvälineiden liikkeelle laskemisen ja myynnin tulisi olla mahdollista ainoastaan sellaisille asiakkaille ja tuottajille, jotka pystyvät osoittamaan, että kyseisiä tuotteita käytetään niiden omien kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen.

Muutosehdotus 2

Uusi johdanto-osan kappale (kappaleen 24 jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Huippunopean tietokoneistetun kaupan tapaus aiheuttaa erityistä huolta, koska on ilmennyt, että se saattaa aiheuttaa arvon välitöntä haihtumista ja että eräät arvopaperikauppaa harjoittavat yritykset suhtautuvat liian huolettomasti siihen sisältyviin riskeihin ottamalla jatkuvasti ja välittömästi käyttöön huolimattomasti laadittuja uusia kaupankäyntialgoritmeja. Eräiden sellaisten toimijoiden leväperäisyys, jotka turvautuvat muihin alan osapuoliin virheellisen kaupankäyntinsä tai hallitsemattomien algoritmiensa kompensoimiseksi, osoittaa, että riskinhallinta on edelleen välttämätöntä pankkien suojelemiseksi niiden omien tuotteiden huonoilta mukautuksilta, mikä velvoittaa viranomaisia ryhtymään toimiin. Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten tulisi päättää lisäsääntelytoimenpiteiden määräämisestä näiden markkinoiden kontrolloimiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Huippunopean tietokoneistetun kaupan tapaus aiheuttaa erityistä huolta, koska on ilmennyt, että se saattaa aiheuttaa arvon välitöntä haihtumista ja että eräät arvopaperikauppaa harjoittavat yritykset suhtautuvat liian huolettomasti siihen sisältyviin riskeihin ottamalla jatkuvasti ja välittömästi käyttöön huolimattomasti laadittuja uusia kaupankäyntialgoritmeja. Eräiden sellaisten toimijoiden leväperäisyys, jotka turvautuvat muihin alan osapuoliin virheellisen kaupankäyntinsä tai hallitsemattomien algoritmiensa kompensoimiseksi, osoittaa, että riskinhallinta on edelleen välttämätöntä pankkien suojelemiseksi niiden omien tuotteiden huonoilta mukautuksilta, mikä velvoittaa viranomaisia ryhtymään toimiin. Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten tulisi päättää lisäsääntelytoimenpiteiden määräämisestä näiden markkinoiden kontrolloimiseksi.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan kappale 27

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Konserneilla, joiden katsotaan olevan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti. | Konserneilla, joiden katsotaan olevan
  yritysmallit ovat luonteeltaan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, tai säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Konserneilla, joiden katsotaan olevan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti.

Konserneilla, joiden katsotaan olevan
  yritysmallit ovat luonteeltaan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, tai säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti.

Perustelu

On tärkeää varmistaa, että nämä instituutiot eivät käytä perussääntöjänsä verukkeena harjoittaakseen muiden pankkien tapaan toimintaa, jolla ei ole vaikutusta reaalitaloudessa, mikä siis olisi ristiriidassa ehdotetun asetuksen tavoitteiden kanssa.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan kappale 29

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. Perusluottolaitosten on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan. | Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. Perusluottolaitosten on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Lisäksi symmetriaperiaatetta soveltaen kriisinratkaisuviranomaisille annetaan mahdollisuus laittaa velkojat vastaamaan tappioista vastaavasti kuin ne olisivat myös hyötyneet voitoista. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. Perusluottolaitosten on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan.

Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. Perusluottolaitosten on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Lisäksi symmetriaperiaatetta soveltaen kriisinratkaisuviranomaisille annetaan mahdollisuus laittaa velkojat vastaamaan tappioista vastaavasti kuin ne olisivat myös hyötyneet voitoista. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 5

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt






  a) | omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisestä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt

a)

omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisestä;

| b) | tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämisestä. |
| --- | --- |

b)

tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämisestä.

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt

| a) | omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisestä; |
| --- | --- |

a)

omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisestä;

| b) | raaka-aineita koskevan spekulatiivisen kaupankäynnin kieltämisestä |
| --- | --- |

b)

raaka-aineita koskevan spekulatiivisen kaupankäynnin kieltämisestä

| b)
  c) | tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämisestä. |
| --- | --- |

b)
  c)

tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämisestä.

Muutosehdotus 6

5 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä” kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä; | ”omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä” kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on lyhyen aikavälin voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä” kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä;

”omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä” kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on lyhyen aikavälin voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä;

Perustelu

Koska arvopapereiden pitkän aikavälin hallussapito (ns. osta ja pidä -sijoitus) kuuluu pääasiallisen pankkitoiminnan piiriin, se tulisi jättää kyseisen määritelmän ulkopuolelle.

Muutosehdotus 7

5 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ”pankkien omaan lukuun tapahtuvalla raaka-aineilla spekuloinnilla” kaupankäyntiä futuurisopimuksilla, jonka ainoana tarkoituksena on voitontavoittelu. Tämä ei koske suoria tai epäsuoria toimia tuottajien ja kuluttajien välillä, jotka voivat osoittaa, että kyseisiä tuotteita käytetään kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”pankkien omaan lukuun tapahtuvalla raaka-aineilla spekuloinnilla” kaupankäyntiä futuurisopimuksilla, jonka ainoana tarkoituksena on voitontavoittelu. Tämä ei koske suoria tai epäsuoria toimia tuottajien ja kuluttajien välillä, jotka voivat osoittaa, että kyseisiä tuotteita käytetään kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen.

Muutosehdotus 8

6 artikla – 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut yhteisöt eivät saa | 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut yhteisöt eivät saa |
| a) | harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut yhteisöt eivät saa

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetut yhteisöt eivät saa

a)

harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä;

| a) | harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä; |
| --- | --- |

a)

harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä;

| b) | omalla pääomallaan tai lainarahalla ja ainoastaan tuottaakseen voittoa omaan lukuunsa |
| --- | --- |

b)

omalla pääomallaan tai lainarahalla ja ainoastaan tuottaakseen voittoa omaan lukuunsa

| b) | spekuloida maatalousperäisillä raaka-aineilla |
| --- | --- |

b)

spekuloida maatalousperäisillä raaka-aineilla

| b)
  c) | omalla pääomallaan tai lainarahalla ja ainoastaan tuottaakseen voittoa omaan lukuunsa |
| --- | --- |

b)
  c)

omalla pääomallaan tai lainarahalla ja ainoastaan tuottaakseen voittoa omaan lukuunsa

| i) | hankkia tai pitää hallussaan direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita; |
| --- | --- |

i)

hankkia tai pitää hallussaan direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita;

| ii) | sijoittaa johdannaisiin, todistuksiin, indekseihin tai muihin rahoitusinstrumentteihin, joiden kehitys liittyy vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osakkeisiin tai osuuksiin; |
| --- | --- |

ii)

sijoittaa johdannaisiin, todistuksiin, indekseihin tai muihin rahoitusinstrumentteihin, joiden kehitys liittyy vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osakkeisiin tai osuuksiin;

| iii) | omistaa sellaisen yhteisön osuuksia tai osakkeita, joka harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä tai hankkii vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita. |
| --- | --- |

iii)

omistaa sellaisen yhteisön osuuksia tai osakkeita, joka harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä tai hankkii vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita.

| i) | hankkia tai pitää hallussaan direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita; |
| --- | --- |

i)

hankkia tai pitää hallussaan direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita;

| ii) | sijoittaa johdannaisiin, todistuksiin, indekseihin tai muihin rahoitusinstrumentteihin, joiden kehitys liittyy vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osakkeisiin tai osuuksiin; |
| --- | --- |

ii)

sijoittaa johdannaisiin, todistuksiin, indekseihin tai muihin rahoitusinstrumentteihin, joiden kehitys liittyy vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osakkeisiin tai osuuksiin;

| iii) | omistaa sellaisen yhteisön osuuksia tai osakkeita, joka harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä tai hankkii vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita. |
| --- | --- |

iii)

omistaa sellaisen yhteisön osuuksia tai osakkeita, joka harjoittaa omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä tai hankkii vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita.

Muutosehdotus 9

6 artikla – 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta | 2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta |
| a) | jäsenvaltioiden tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa ja 118 artiklassa lueteltujen yhteisöjen liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta

a)

jäsenvaltioiden tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa ja 118 artiklassa lueteltujen yhteisöjen liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin;

| a) | jäsenvaltioiden keskushallitusten liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, jäsenvaltioiden aluehallitusten liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa ja 118 artiklassa lueteltujen yhteisöjen liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden keskushallitusten liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, jäsenvaltioiden aluehallitusten liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa ja 118 artiklassa lueteltujen yhteisöjen liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin;

| b) | tilanteeseen, jossa 3 artiklassa tarkoitettu yhteisö täyttää kaikki seuraavat edellytykset: |
| --- | --- |

b)

tilanteeseen, jossa 3 artiklassa tarkoitettu yhteisö täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

| b) | tilanteeseen, jossa 3 artiklassa tarkoitettu yhteisö täyttää kaikki seuraavat edellytykset: |
| --- | --- |

b)

tilanteeseen, jossa 3 artiklassa tarkoitettu yhteisö täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

| i) | se käyttää omaa pääomaansa osana kassanhallintaprosessejaan; |
| --- | --- |

i)

se käyttää omaa pääomaansa osana kassanhallintaprosessejaan;

| ii) | se yksinomaan omistaa, ostaa, myy tai muulla tavoin hankkii tai luovuttaa käteisvaroja tai muita rahavaroja. Muiden rahavarojen on oltava oman pääoman perusvaluutan määräisiä erittäin likvidejä sijoituksia, jotka voidaan muuntaa helposti tietyksi rahamääräksi, joihin liittyy vähäinen arvon muuttumisen riski, joiden maturiteetti on enintään 397 päivää ja joista saatava tuotto vastaa korkeintaan kolmen kuukauden korkealaatuisen valtion joukkolainan korkoa. |
| --- | --- |

ii)

se yksinomaan omistaa, ostaa, myy tai muulla tavoin hankkii tai luovuttaa käteisvaroja tai muita rahavaroja. Muiden rahavarojen on oltava oman pääoman perusvaluutan määräisiä erittäin likvidejä sijoituksia, jotka voidaan muuntaa helposti tietyksi rahamääräksi, joihin liittyy vähäinen arvon muuttumisen riski, joiden maturiteetti on enintään 397 päivää ja joista saatava tuotto vastaa korkeintaan kolmen kuukauden korkealaatuisen valtion joukkolainan korkoa.

| i) | se käyttää omaa pääomaansa osana kassanhallintaprosessejaan; |
| --- | --- |

i)

se käyttää omaa pääomaansa osana kassanhallintaprosessejaan;

| ii) | se yksinomaan omistaa, ostaa, myy tai muulla tavoin hankkii tai luovuttaa käteisvaroja tai muita rahavaroja. Muiden rahavarojen on oltava oman pääoman perusvaluutan määräisiä erittäin likvidejä sijoituksia, jotka voidaan muuntaa helposti tietyksi rahamääräksi, joihin liittyy vähäinen arvon muuttumisen riski, joiden maturiteetti on enintään 397 päivää ja joista saatava tuotto vastaa korkeintaan kolmen kuukauden korkealaatuisen valtion joukkolainan korkoa. |
| --- | --- |

ii)

se yksinomaan omistaa, ostaa, myy tai muulla tavoin hankkii tai luovuttaa käteisvaroja tai muita rahavaroja. Muiden rahavarojen on oltava oman pääoman perusvaluutan määräisiä erittäin likvidejä sijoituksia, jotka voidaan muuntaa helposti tietyksi rahamääräksi, joihin liittyy vähäinen arvon muuttumisen riski, joiden maturiteetti on enintään 397 päivää ja joista saatava tuotto vastaa korkeintaan kolmen kuukauden korkealaatuisen valtion joukkolainan korkoa.

Perustelu

Ei ole mitään objektiivista syytä kohdella valtiovallan liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja toisin kuin jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti.

Muutosehdotus 10

6 artikla – 4 kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 4.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä rajoituksia ei myöskään sovelleta markkinatoimijoihin, jotka pystyvät osoittamaan, että maatalousperäisiä raaka-aineita koskevaa kaupankäyntiä käytetään kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä rajoituksia ei myöskään sovelleta markkinatoimijoihin, jotka pystyvät osoittamaan, että maatalousperäisiä raaka-aineita koskevaa kaupankäyntiä käytetään kaupallisten tai teollisten riskien kattamiseen.

Muutosehdotus 11

6 artikla – 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä seuraavien rahoitusinstrumenttien vapauttamiseksi 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta kiellosta:






  a) | kolmansien maiden liikkeeseen laskemat, muut kuin 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusinstrumentit, jos kyseiset kolmannet maat soveltavat vähintään unionissa sovellettavia valvonta- ja sääntelyjärjestelyjä vastaavia järjestelyjä ja jos kyseisiin rahoitusinstrumentteihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä seuraavien rahoitusinstrumenttien vapauttamiseksi 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta kiellosta:

a)

kolmansien maiden liikkeeseen laskemat, muut kuin 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusinstrumentit, jos kyseiset kolmannet maat soveltavat vähintään unionissa sovellettavia valvonta- ja sääntelyjärjestelyjä vastaavia järjestelyjä ja jos kyseisiin rahoitusinstrumentteihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti;

| b) | jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä seuraavien rahoitusinstrumenttien vapauttamiseksi 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta kiellosta:

| a) | kolmansien maiden liikkeeseen laskemat, muut kuin 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusinstrumentit, jos kyseiset kolmannet maat soveltavat vähintään unionissa sovellettavia valvonta- ja sääntelyjärjestelyjä vastaavia järjestelyjä ja jos kyseisiin rahoitusinstrumentteihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kolmansien maiden liikkeeseen laskemat, muut kuin 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusinstrumentit, jos kyseiset kolmannet maat soveltavat vähintään unionissa sovellettavia valvonta- ja sääntelyjärjestelyjä vastaavia järjestelyjä ja jos kyseisiin rahoitusinstrumentteihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti;

| b) | jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemat rahoitusinstrumentit, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti.

Perustelu

Ei ole mitään objektiivista syytä kohdella valtiovallan liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja toisin kuin jäsenvaltioiden aluehallintojen liikkeeseen laskemia rahoitusinstrumentteja, joihin liittyviin saamisiin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 115 artiklan mukaisesti.

III.B   
  Arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien raportointi ja läpinäkyvyys – COM(2014) 40 final

Muutosehdotus 1

Uusi johdanto-osan kappale (kappaleen 12 jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Koska arvopapereilla toteutettavia rahoitustoimia voidaan rahoitusvälineiden välityksellä myydä pk-yrityksille, paikallis- ja alueyhteisöille ja yksityishenkilöille, on välttämätöntä, että pankit ja varjopankkitoimintaa harjoittavat tahot soveltavat kattavaa, rehtiä ja vastuullista lähestymistapaa kertoessaan kyseisille asiakkaille asiaan liittyvistä riskeistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska arvopapereilla toteutettavia rahoitustoimia voidaan rahoitusvälineiden välityksellä myydä pk-yrityksille, paikallis- ja alueyhteisöille ja yksityishenkilöille, on välttämätöntä, että pankit ja varjopankkitoimintaa harjoittavat tahot soveltavat kattavaa, rehtiä ja vastuullista lähestymistapaa kertoessaan kyseisille asiakkaille asiaan liittyvistä riskeistä.

Perustelu

Koska mukana on ammattimaisia osapuolia, pk-yritykset, paikallis- ja alueyhteisöt ja yksityishenkilöt saattavat olla välillisesti osallisina tällaisissa välineissä. Asianmukaisen tiedon jakaminen on yksi pankkien ja vastaavaa toimintaa harjoittavien tahojen keskeisistä tehtävistä.

Bryssel 26. kesäkuuta 2014

Alueiden komitean puheenjohtaja

Michel LEBRUN

---

(1)  Näissä kolmessa valtiossa sijaitsee 16 EU:n 30:stä kokonaisvarojen perusteella suurimmasta pankista (asetusta sovelletaan osapuilleen 30 pankkiin).

1

---