# Europeiska unionens L 248/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 248 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången22 augusti 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 248

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången22 augusti 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 913/2014 av den 21 augusti 2014 om fastställande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av persikor och nektariner | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 914/2014 av den 21 augusti 2014 om ändring för tvåhundrasjuttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter | 7 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 915/2014 av den 21 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 10 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/536/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 augusti 2014 om att bevilja Republiken Grekland ett undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG | 12 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 913/2014 av den 21 augusti 2014 om fastställande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av persikor och nektariner

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 914/2014 av den 21 augusti 2014 om ändring för tvåhundrasjuttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

7

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 915/2014 av den 21 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

10

BESLUT

2014/536/EU

*

Kommissionens beslut av den 14 augusti 2014 om att bevilja Republiken Grekland ett undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG

12

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp ( EGT L 139, 11.5.1998 ) | 28 |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 423/1999 av den 22 februari 1999 om att ändra förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp ( EGT L 52, 27.2.1999 ) | 28 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp ( EGT L 139, 11.5.1998 )

( EGT L 139, 11.5.1998 )

28

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 423/1999 av den 22 februari 1999 om att ändra förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp ( EGT L 52, 27.2.1999 )

( EGT L 52, 27.2.1999 )

28

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 913/2014

av den 21 augusti 2014

om fastställande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av persikor och nektariner

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Det säsongsmässigt höga utbudet av persikor och nektariner och den minskade konsumtionen till följd av ogynnsamma väderförhållanden under skördesäsongens höjdpunkt har skapat en svår situation på marknaden med betydande prisfall för dessa frukter. De begränsade lagringsmöjligheterna för dessa lättfördärvliga frukter gör att situationen inte kommer att förbättras kortsiktigt. Dessutom riskerar det förbud mot import av frukt och grönsaker från unionen som aviserats av Ryssland att ytterligare förvärra situationen på marknaderna för persikor och nektariner. Därmed har en situation har uppstått på marknaden där de normala åtgärder som finns tillgängliga enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller vara otillräckliga. |
| --- | --- |

(1)

Det säsongsmässigt höga utbudet av persikor och nektariner och den minskade konsumtionen till följd av ogynnsamma väderförhållanden under skördesäsongens höjdpunkt har skapat en svår situation på marknaden med betydande prisfall för dessa frukter. De begränsade lagringsmöjligheterna för dessa lättfördärvliga frukter gör att situationen inte kommer att förbättras kortsiktigt. Dessutom riskerar det förbud mot import av frukt och grönsaker från unionen som aviserats av Ryssland att ytterligare förvärra situationen på marknaderna för persikor och nektariner. Därmed har en situation har uppstått på marknaden där de normala åtgärder som finns tillgängliga enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller vara otillräckliga.

| (2) | För att förhindra att den nuvarande marknadssituationen leder till allvarligare och mer långvariga störningar på marknaden behövs ett brådskande införande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av persikor och nektariner i detta skede av skörden. |
| --- | --- |

(2)

För att förhindra att den nuvarande marknadssituationen leder till allvarligare och mer långvariga störningar på marknaden behövs ett brådskande införande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av persikor och nektariner i detta skede av skörden.

| (3) | Återtag från marknaden är ett en effektiv åtgärd för krishantering när det uppstår överskott av frukt och grönsaker på grund av tillfälliga och oförutsägbara omständigheter. |
| --- | --- |

(3)

Återtag från marknaden är ett en effektiv åtgärd för krishantering när det uppstår överskott av frukt och grönsaker på grund av tillfälliga och oförutsägbara omständigheter.

| (4) | För att mildra effekterna av det plötsliga prisfallet denna sommar bör man tillfälligt öka den del av unionens ekonomiska stöd för återtag från marknaden som får delas ut gratis till vissa organisationer som t.ex. välgörenhetsorganisationer och skolor. Ekonomiskt stöd från unionen bör därför beviljas för upp till 10 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation. |
| --- | --- |

(4)

För att mildra effekterna av det plötsliga prisfallet denna sommar bör man tillfälligt öka den del av unionens ekonomiska stöd för återtag från marknaden som får delas ut gratis till vissa organisationer som t.ex. välgörenhetsorganisationer och skolor. Ekonomiskt stöd från unionen bör därför beviljas för upp till 10 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation.

| (5) | Med hänsyn till de exceptionella marknadsstörningarna och för att se till att alla persiko- och nektarinproducenter får stöd av unionen bör det ekonomiska stödet från unionen utvidgas till sådana persiko- och nektarinproducenter som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till de exceptionella marknadsstörningarna och för att se till att alla persiko- och nektarinproducenter får stöd av unionen bör det ekonomiska stödet från unionen utvidgas till sådana persiko- och nektarinproducenter som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation.

| (6) | Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation bör erhålla 50 % av de befintliga stödbeloppen från unionen. De bör dock uppfylla samma eller liknande villkor som producentorganisationer. Därför bör de i detta sammanhang, på samma sätt som erkända producentorganisationer, omfattas av relevanta bestämmelser i förordning (EU) nr 1308/2013 och i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2). |
| --- | --- |

(6)

Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation bör erhålla 50 % av de befintliga stödbeloppen från unionen. De bör dock uppfylla samma eller liknande villkor som producentorganisationer. Därför bör de i detta sammanhang, på samma sätt som erkända producentorganisationer, omfattas av relevanta bestämmelser i förordning (EU) nr 1308/2013 och i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2).

| (7) | En ökande konsumtion av persikor och nektariner bör bidra till att stabilisera situationen på marknaden snabbare. Marknadsföringskampanjer bör därför utnyttjas för att öka konsumtionen. Dessutom bör det ges ytterligare unionsstöd till producentorganisationer för marknadsföringskampanjer. |
| --- | --- |

(7)

En ökande konsumtion av persikor och nektariner bör bidra till att stabilisera situationen på marknaden snabbare. Marknadsföringskampanjer bör därför utnyttjas för att öka konsumtionen. Dessutom bör det ges ytterligare unionsstöd till producentorganisationer för marknadsföringskampanjer.

| (8) | Detta ytterligare stöd för marknadsföringsinsatser bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av deras produktion av persikor och nektariner under 2012. Huvuddelen av produktionen är koncentrerad till fyra medlemsstater. 24 medlemsstater står tillsammans för endast 3,7 % av unionens produktion av persikor och nektariner. För att säkerställa en effektiv användning av den tillgängliga budgeten, bör inga anslag beviljas till medlemsstater vars andel av unionens produktion understiger 1 %. |
| --- | --- |

(8)

Detta ytterligare stöd för marknadsföringsinsatser bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av deras produktion av persikor och nektariner under 2012. Huvuddelen av produktionen är koncentrerad till fyra medlemsstater. 24 medlemsstater står tillsammans för endast 3,7 % av unionens produktion av persikor och nektariner. För att säkerställa en effektiv användning av den tillgängliga budgeten, bör inga anslag beviljas till medlemsstater vars andel av unionens produktion understiger 1 %.

| (9) | Medlemsstaterna bör själva besluta hur de vill fördela de ytterligare stöd som föreskrivs i denna förordning i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och genomförandeförordning (EU) nr 543/2011, utom då undantag från dessa förordningar fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör själva besluta hur de vill fördela de ytterligare stöd som föreskrivs i denna förordning i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 och genomförandeförordning (EU) nr 543/2011, utom då undantag från dessa förordningar fastställs i denna förordning.

| (10) | För att de tillfälliga undantagsåtgärderna enligt denna förordning ska få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör de tillämpas från och med den 11 augusti 2014 då kommissionen tillkännagav åtgärderna. |
| --- | --- |

(10)

För att de tillfälliga undantagsåtgärderna enligt denna förordning ska få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör de tillämpas från och med den 11 augusti 2014 då kommissionen tillkännagav åtgärderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler för tillfälligt undantagsstöd för persikor och nektariner enligt KN-nummer 0809 30 som är avsedda att konsumeras färska.

2.   De stödåtgärder som avses i punkt 1 ska omfatta

| a) | återtag från marknaden som äger rum under perioden 11 augusti–30 september 2014 och som utförs antingen av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn som erkänts i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller av producenter som inte är medlemmar i en sådan organisation, och |
| --- | --- |

a)

återtag från marknaden som äger rum under perioden 11 augusti–30 september 2014 och som utförs antingen av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn som erkänts i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller av producenter som inte är medlemmar i en sådan organisation, och

| b) | marknadsföringsinsatser enligt artikel 33.3 c i förordning (EU) nr 1308/2013 som äger rum under perioden 11 augusti–31 december 2014 och som utförs av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn som erkänts i enlighet med artikel 154 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

marknadsföringsinsatser enligt artikel 33.3 c i förordning (EU) nr 1308/2013 som äger rum under perioden 11 augusti–31 december 2014 och som utförs av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn som erkänts i enlighet med artikel 154 i den förordningen.

Artikel 2

Stöd till producentorganisationer för återtag från marknaden

1.   När det gäller återtag från marknaden enligt artikel 1.2 a ska unionens ekonomiska stöd för återtag för gratis utdelning i enlighet med artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 beviljas för upp till 10 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation.

2.   Det ekonomiska stödet från unionen enligt punkt 1 ska vara tillgängligt även för producentorganisationer som inte föreskrivit sådant återtag från marknaden i sitt verksamhetsprogram. Artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska inte tillämpas på ekonomiskt stöd från unionen i enlighet med denna artikel.

3.   Det ekonomiska stödet från unionen enligt punkt 1 ska inte beaktas vid beräkningen av de tak som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

4.   Det tak på en tredjedel av utgifterna som avses i fjärde stycket i artikel 33.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 och det maximitak på 25 % för ökningen avdriftsfonden som anges i artikel 66.3 c i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska inte tillämpas på utgifter som uppstår för sådant återtag från marknaden som avses i artikel 1.2 a i denna förordning.

5.   Utgifter som uppstår i enlighet med denna artikel ska ingå i producentorganisationernas driftsfond.

Artikel 3

Ekonomiskt stöd till producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation

1.   Ekonomiskt stöd från unionen på 50 % av de belopp som anges i bilaga XI till genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska beviljas i enlighet med denna artikel till frukt- och grönsaksproducenter som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation.

2.   Det ekonomiska stödet från unionen enligt punkt 1 ska tillhandahållas för leveranser av produkter som senare återtas från marknaden av producentorganisationen i enlighet med artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1308/2013, inom de tak som anges i punkt 3 första stycket i denna artikel.

3.   Producenterna ska ingå kontrakt med en erkänd producentorganisation för hela den kvantitet produkter som ska levereras i enlighet med denna artikel. Producentorganisationerna ska godta varje rimlig begäran från en producent som inte är medlem i en erkänd producentorganisation. Innan producentorganisationen undertecknar kontraktet ska den kontrollera att den kvantitet som ska levereras enligt kontraktet inte överskrider det lägre av följande tak:

| a) | 10 % av producentens totala produktion under 2012 på grundval av skriftliga handlingar med bevisvärde som ska tillhandahållas av producenten. |
| --- | --- |

a)

10 % av producentens totala produktion under 2012 på grundval av skriftliga handlingar med bevisvärde som ska tillhandahållas av producenten.

| b) | Producentorganisationens och dess medlemmars genomsnittliga avkastning per hektar för persikor respektive nektariner under 2012, multiplicerad med 10 % av den areal som producenten använt till produktion av persikor respektive nektariner under 2014 på grundval av skriftliga handlingar med bevisvärde som ska tillhandahållas av producenten. |
| --- | --- |

b)

Producentorganisationens och dess medlemmars genomsnittliga avkastning per hektar för persikor respektive nektariner under 2012, multiplicerad med 10 % av den areal som producenten använt till produktion av persikor respektive nektariner under 2014 på grundval av skriftliga handlingar med bevisvärde som ska tillhandahållas av producenten.

Medlemsstaterna ska fastställa en avkastning för persikor respektive nektariner som ska användas av de producentorganisationer som inte saluförde persikor och/eller nektariner under 2012. Om medlemsstaterna fastställer regionala avkastningar ska regionerna vara de som definieras enligt artikel 91.4 i förordning (EU) nr 543/2011, om tillämpligt.

4.   Det ekonomiska stödet från unionen till producenter som inte är medlemmar i producentorganisationer ska betalas av den producentorganisation med vilken den berörda producenten tecknat ett kontrakt i enlighet med punkt 3.

5.   Producentorganisationen ska behålla belopp som motsvarar producentorganisationens faktiska kostnader för att återta respektive produkter. Bevis på kostnaderna ska lämnas i form av fakturor.

6.   Om erkännandet av en producentorganisation tillfälligt dras in i enlighet med artikel 114.2 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska medlemmarna betraktas som producenter som inte är medlemmar i en erkänd producentorganisation vid tillämpningen av denna artikel.

7.   Villkoren för återtag från marknaden och motsvarande påföljder vid bristande efterlevnad av de villkor som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 och genomförandeförordning (EU) nr 543/2011, liksom artikel 2.2–2.5 i denna förordning, ska i tillämpliga delar gälla för denna artikel.

Artikel 4

Kontroll av återtag från marknaden

Återtag från marknaden som avses i artiklarna 2 och 3 ska omfattas av kontroller på primär nivå i enlighet med artikel 108 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011. Kontrollerna ska omfatta minst 10 % av den kvantitet produkter som återtagits från marknaden och 10 % av producentorganisationer och producenter som inte är medlemmar av en producentorganisation som omfattas av stödåtgärderna.

Artikel 5

Ytterligare stöd till producentorganisationer för marknadsföringsinsatser

1.   Unionens utgifter för ytterligare stöd för marknadsföringsinsatser enligt artikel 1.2 b får inte överstiga 3 000 000 euro.

Detta belopp ska fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med bilagan.

2.   Producentorganisationer ska senast den 15 oktober 2014 lämna in sina första ansökningar om ytterligare stöd enligt punkt 1 till medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska besluta om ansökningarna och om fördelningen av det ytterligare stödet till producentorganisationer enligt följande:

| a) | Om de godkända stödansökningarna överstiger det högsta stödbelopp som en medlemsstat tilldelas i enlighet med bilagan, ska medlemsstaten fastställa en tilldelningskoefficient på grundval av de mottagna ansökningarna. |
| --- | --- |

a)

Om de godkända stödansökningarna överstiger det högsta stödbelopp som en medlemsstat tilldelas i enlighet med bilagan, ska medlemsstaten fastställa en tilldelningskoefficient på grundval av de mottagna ansökningarna.

| b) | Om de godkända stödansökningarna inte överstiger det högsta stödbeloppet ska tilldelningskoefficienten fastställas till 100 %. |
| --- | --- |

b)

Om de godkända stödansökningarna inte överstiger det högsta stödbeloppet ska tilldelningskoefficienten fastställas till 100 %.

3.   Det ytterligare stödet enligt punkt 1 ska vara tillgängligt även för producentorganisationer som inte föreskrivit detta slags marknadsföringsinsatser i sitt verksamhetsprogram. Artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska inte tillämpas på ytterligare stöd enligt denna artikel.

4.   Det ytterligare stödet enligt punkt 1 ska inte beaktas vid beräkningen av de tak som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

5.   Det tak på en tredjedel av utgifterna som avses i artikel 33.3 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1308/2013 och det maximitak på 25 % för ökningen av driftsfonden som anges i artikel 66.3 c i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska inte tillämpas på utgifter som uppstår vid marknadsföringsinsatser enligt artikel 1.2 b i denna förordning.

6.   Utgifter som uppstår i enlighet med denna artikel ska ingå i producentorganisationernas driftsfond.

Artikel 6

Ansökan om och utbetalning av unionsstöd

1.   Producentorganisationer ska ansöka om utbetalning av unionens ekonomiska stöd till dem och/eller till producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation och utbetalning av det ytterligare stödet enligt följande:

| a) | Senast den 31 oktober 2014 för unionens ekonomiska stöd för återtag enligt artikel 1.2 a. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 oktober 2014 för unionens ekonomiska stöd för återtag enligt artikel 1.2 a.

| b) | Senast den 30 januari 2015 för det ytterligare stödet för marknadsföringsinsatser enligt artikel 1.2 b. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 januari 2015 för det ytterligare stödet för marknadsföringsinsatser enligt artikel 1.2 b.

2.   Genom undantag från första och andra styckena i artikel 72 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska producentorganisationerna ansöka om utbetalning av det totala belopp för unionens ekonomiska stöd och det ytterligare stöd som avses i punkt 1 i denna artikel senast de respektive datum som anges i den punkten.

3.   Det tak på 80 % av det stödbelopp som ursprungligen godkändes för ett verksamhetsprogram enligt artikel 72 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska inte tillämpas.

Artikel 7

Anmälningar och utgiftsdeklarationer

1.   Medlemsstaterna ska anmäla följande till kommissionen:

| a) | Senast den 28 november 2014: de sammanlagda återtagna kvantiteterna och ansökningarna om totalt ekonomiskt stöd från unionen för återtag från marknaden. |
| --- | --- |

a)

Senast den 28 november 2014: de sammanlagda återtagna kvantiteterna och ansökningarna om totalt ekonomiskt stöd från unionen för återtag från marknaden.

| b) | Senast den 27 februari 2015: marknadsföringsinsatserna och ansökningarna om totalt ytterligare stöd för dessa marknadsföringsinsatser. |
| --- | --- |

b)

Senast den 27 februari 2015: marknadsföringsinsatserna och ansökningarna om totalt ytterligare stöd för dessa marknadsföringsinsatser.

2.   Medlemsstaterna ska senast den 27 februari 2015 redovisa för kommissionen vilka utgifter som uppstått för återtag från marknaden och/eller marknadsföringsinsatser enligt artikel 1.

Artikel 8

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 11 augusti 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 157, 15.6.2011, s. 1).

2

---

BILAGA

Högsta belopp som tilldelas medlemsstaterna för ytterligare stöd för marknadsföringsinsatser enligt artikel 5.1:

| Medlemsstat | Maximalt stöd (EUR) |
| --- | --- |
| Grekland | 317 215 |
| Spanien | 1 132 495 |
| Frankrike | 262 089 |
| Italien | 1 288 201 |
| Totalt | 3 000 000 |

Medlemsstat

Maximalt stöd (EUR)

Grekland

317 215

Spanien

1 132 495

Frankrike

262 089

Italien

1 288 201

Totalt

3 000 000

---

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 914/2014

av den 21 augusti 2014

om ändring för tvåhundrasjuttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a, 7a.1 och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 15 augusti 2014 godkände FN:s säkerhetsråd (UNSC) att lägga till sex fysiska personer i FN:s säkerhetsråds (FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté för al-Qaida) förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Den 4 augusti beslutade sanktionskommittén dessutom att ändra två poster i förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 augusti 2014 godkände FN:s säkerhetsråd (UNSC) att lägga till sex fysiska personer i FN:s säkerhetsråds (FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté för al-Qaida) förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Den 4 augusti beslutade sanktionskommittén dessutom att ändra två poster i förteckningen.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:






  a) | ”Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (alias a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, f) Abu al-Wafa', g) Abu Anas, h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, i) Abu Wafa al-Saudi, j) Abu al-Wafa, k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, o) Abou Wafa al Saoudi). Född: a) 4 december 1971 b) 1977. Födelseplats: Kharj, Saudiarabien. Medborgarskap: Saudiarabisk. Passnummer: F 50859. Nationellt id-nummer: Saudiarabiskt nationellt id-nummer 1027508157. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- | --- |

1.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

a)

”Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (alias a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, f) Abu al-Wafa', g) Abu Anas, h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, i) Abu Wafa al-Saudi, j) Abu al-Wafa, k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, o) Abou Wafa al Saoudi). Född: a) 4 december 1971 b) 1977. Födelseplats: Kharj, Saudiarabien. Medborgarskap: Saudiarabisk. Passnummer: F 50859. Nationellt id-nummer: Saudiarabiskt nationellt id-nummer 1027508157. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| b) | ”Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (alias a) Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, d) Sheikh Hajaj al-Ajami, e) Hajaj al-Ajami, f) Ajaj Ajami). Född: Den 10 augusti 1987. Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Kuwaitisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- |

b)

”Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (alias a) Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, d) Sheikh Hajaj al-Ajami, e) Hajaj al-Ajami, f) Ajaj Ajami). Född: Den 10 augusti 1987. Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Kuwaitisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| c) | ”Abou Mohamed Al Adnani (alias a) Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, b) Jaber Taha Falah, c) Abou Khattab, d) Abou Sadeq Alrawi, e) Tah al Binchi, f) Abu Mohammed al-Adnani, g) Taha Sobhi Falaha, h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, i) Abu Baker al-Khatab, j) Abu Sadek al-Rawi, k) Taha al-Banshi, l) Abu Mohamed al-Adnani, m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, n) Hajj Ibrahim). Född: Född omkring 1977. Födelseplats: Binnish, Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: Irakisk. Övriga upplysningar: Officiella talesman för Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil), som anges som al-Qaida i Irak. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- |

c)

”Abou Mohamed Al Adnani (alias a) Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, b) Jaber Taha Falah, c) Abou Khattab, d) Abou Sadeq Alrawi, e) Tah al Binchi, f) Abu Mohammed al-Adnani, g) Taha Sobhi Falaha, h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, i) Abu Baker al-Khatab, j) Abu Sadek al-Rawi, k) Taha al-Banshi, l) Abu Mohamed al-Adnani, m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, n) Hajj Ibrahim). Född: Född omkring 1977. Födelseplats: Binnish, Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: Irakisk. Övriga upplysningar: Officiella talesman för Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil), som anges som al-Qaida i Irak. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| d) | ”Said Arif (alias a) Said Mohamed Arif, b) Omar Gharib, c) Abderahmane, d) Abdallah al-Jazairi, e) Slimane Chabani, f) Souleiman). Född: a) 25 juni 1964 b) 5 december 1965 Födelseplats: Oran, Algeriet. Medborgarskap: Algerisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- |

d)

”Said Arif (alias a) Said Mohamed Arif, b) Omar Gharib, c) Abderahmane, d) Abdallah al-Jazairi, e) Slimane Chabani, f) Souleiman). Född: a) 25 juni 1964 b) 5 december 1965 Födelseplats: Oran, Algeriet. Medborgarskap: Algerisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| e) | ”Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim Al Charekh (alias a) Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, b) Sanafi al Nasr). Född: 13 juli 1985. Födelseplats: Saqra, Saudiarabien. Medborgarskap: Saudiarabisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- |

e)

”Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim Al Charekh (alias a) Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, b) Sanafi al Nasr). Född: 13 juli 1985. Födelseplats: Saqra, Saudiarabien. Medborgarskap: Saudiarabisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| f) | ”Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Född: 17 november 1960. Födelseplats: a) Kuwait, b) Qatar. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.” |
| --- | --- |

f)

”Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Född: 17 november 1960. Födelseplats: a) Kuwait, b) Qatar. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 15 augusti 2014.”

| 2. | Posten ”Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias a) Al-Fauwaz, Khaled, b) Al-Fauwaz, Khaled A., c) Al-Fawwaz, Khalid, d) Al Fawwaz, Khalik; e) Al-Fawwaz, Khaled, f) Al Fawwaz, Khaled, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Adress: London, Förenade kungariket. Född: 24 augusti 1962.” Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Saudiarabisk. Pass nr: 456682 (utfärdat den 6 november 1990, upphörde att gälla den 13 september 1995). Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002. under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:
  ”Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias a) Khaled Al-Fauwaz,, b) Khaled A. Al-Fauwaz, c) Khalid Al-Fawwaz, d) Khalik Al Fawwaz, e) Khaled Al-Fawwaz, f) Khaled Al Fawwaz, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Adress: Förenta staterna. Född: 24 augusti 1962. Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Saudiarabisk. Pass nr: 456682 (utfärdat den 6 november 1990, upphörde att gälla den 13 september 1995). Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.” |
| --- | --- |

2.

Posten ”Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias a) Al-Fauwaz, Khaled, b) Al-Fauwaz, Khaled A., c) Al-Fawwaz, Khalid, d) Al Fawwaz, Khalik; e) Al-Fawwaz, Khaled, f) Al Fawwaz, Khaled, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Adress: London, Förenade kungariket. Född: 24 augusti 1962.” Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Saudiarabisk. Pass nr: 456682 (utfärdat den 6 november 1990, upphörde att gälla den 13 september 1995). Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002. under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:

Al-Fawaz

alias

”Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias a) Khaled Al-Fauwaz,, b) Khaled A. Al-Fauwaz, c) Khalid Al-Fawwaz, d) Khalik Al Fawwaz, e) Khaled Al-Fawwaz, f) Khaled Al Fawwaz, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Adress: Förenta staterna. Född: 24 augusti 1962. Födelseplats: Kuwait Medborgarskap: Saudiarabisk. Pass nr: 456682 (utfärdat den 6 november 1990, upphörde att gälla den 13 september 1995). Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.”

Al-Fawaz

alias

| 3. | Posten ”Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alias a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Abu Hamza, f) Mostafa Kamel Mostafa, g) Abu Hamza Al-Masri, h) Al-Masri, Abu Hamza, i) Al-Misri, Abu Hamza). Adress: a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Förenade kungariket; b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Förenade kungariket. Född: 15 april 1958. Födelseplats: Alexandria, Egypten. Medborgarskap: Brittisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.” under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:
  ”Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alias a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Mostafa Kamel Mostafa, f) Abu Hamza Al-Masri, g) Abu Hamza, h) Abu Hamza Al-Misri). Adress: Förenta staterna. Född: 15 april 1958. Födelseplats: Alexandria, Egypten. Medborgarskap: Brittisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.” |
| --- | --- |

3.

Posten ”Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alias a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Abu Hamza, f) Mostafa Kamel Mostafa, g) Abu Hamza Al-Masri, h) Al-Masri, Abu Hamza, i) Al-Misri, Abu Hamza). Adress: a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Förenade kungariket; b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Förenade kungariket. Född: 15 april 1958. Födelseplats: Alexandria, Egypten. Medborgarskap: Brittisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.” under rubriken ”Fysiska personer” ska ersättas med följande:

Ibrahim

alias

”Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alias a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Mostafa Kamel Mostafa, f) Abu Hamza Al-Masri, g) Abu Hamza, h) Abu Hamza Al-Misri). Adress: Förenta staterna. Född: 15 april 1958. Födelseplats: Alexandria, Egypten. Medborgarskap: Brittisk. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 24 april 2002.”

Ibrahim

alias

---

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 915/2014

av den 21 augusti 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 101,7 |
| ZZ | 101,7 |
| 0805 50 10 | AR | 190,7 |
| TR | 145,8 |
| UY | 174,8 |
| ZA | 166,0 |
| ZZ | 169,3 |
| 0806 10 10 | BR | 182,2 |
| EG | 205,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 137,4 |
| ZZ | 173,9 |
| 0808 10 80 | AR | 128,9 |
| BR | 76,1 |
| CL | 98,4 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 131,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 130,6 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,5 |
| TR | 126,4 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 30 | MK | 62,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 92,4 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 205,1 |
| ZZ | 123,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

101,7

ZZ

101,7

0805 50 10

AR

190,7

TR

145,8

UY

174,8

ZA

166,0

ZZ

169,3

0806 10 10

BR

182,2

EG

205,5

MA

170,3

TR

137,4

ZZ

173,9

0808 10 80

AR

128,9

BR

76,1

CL

98,4

CN

120,3

NZ

131,8

PE

21,0

US

130,6

ZA

108,5

ZZ

102,0

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,5

TR

126,4

ZA

106,7

ZZ

89,2

0809 30

MK

62,9

TR

121,8

ZZ

92,4

0809 40 05

BA

41,0

ZA

205,1

ZZ

123,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/12

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 augusti 2014

om att bevilja Republiken Grekland ett undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG

[delgivet med nr C(2014) 5902]

(2014/536/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG, särskilt artikel 44.1 och 48,

med beaktande av ansökningarna från Republiken Grekland av den 17 januari 2012 och av den 5 december 2003,

efter att ha informerat medlemsstaterna om denna ansökan, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 17 januari 2012 lämnade det grekiska ministeriet för miljö, energi och klimatförändring (nedan kallat Ypeka) in en ansökan (nedan kallad ansökan) till kommissionen, i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG (1), om ett undantag från kapitlen III och VIII i direktiv 2009/72/EG för vissa grekiska öar som inte är sammanlänkade med elsystemet på det grekiska fastlandet (nedan kallade icke-anslutna öar). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 januari 2012 lämnade det grekiska ministeriet för miljö, energi och klimatförändring (nedan kallat Ypeka) in en ansökan (nedan kallad ansökan) till kommissionen, i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG (1), om ett undantag från kapitlen III och VIII i direktiv 2009/72/EG för vissa grekiska öar som inte är sammanlänkade med elsystemet på det grekiska fastlandet (nedan kallade icke-anslutna öar).

| (2) | Den 12 september 2012 begärde kommissionen att den grekiska tillsynsmyndigheten för energisektorn (nedan kallad RAE) skulle yttra sig om ansökan. RAE besvarade denna begäran den 16 november 2012 (nedan kallat RAE:s yttrande). |
| --- | --- |

(2)

Den 12 september 2012 begärde kommissionen att den grekiska tillsynsmyndigheten för energisektorn (nedan kallad RAE) skulle yttra sig om ansökan. RAE besvarade denna begäran den 16 november 2012 (nedan kallat RAE:s yttrande).

| (3) | RAE lämnade in ytterligare synpunkter för att motivera ansökan den 17 december 2013, den 23 december 2013, den 4 februari 2014, den 28 februari 2014 och den 17 mars 2014. |
| --- | --- |

(3)

RAE lämnade in ytterligare synpunkter för att motivera ansökan den 17 december 2013, den 23 december 2013, den 4 februari 2014, den 28 februari 2014 och den 17 mars 2014.

| (4) | Den 14 mars 2014 (med ett tillägg som sändes den 20 mars 2014) underrättade kommissionen medlemsstaterna om ansökan i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG, med en begäran att lämna eventuella synpunkter senast den 25 mars 2014. Inga synpunkter lämnades in. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 mars 2014 (med ett tillägg som sändes den 20 mars 2014) underrättade kommissionen medlemsstaterna om ansökan i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG, med en begäran att lämna eventuella synpunkter senast den 25 mars 2014. Inga synpunkter lämnades in.

| (5) | Ypeka förnyade genom sin ansökan den begäran som lämnades in av ministeriet för utveckling den 5 december 2003 i enlighet med artikel 26.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG (2) (nedan kallad den ursprungliga ansökan) om undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2003/54/EG. Preliminära åtgärder vidtogs för att utreda den ursprungliga ansökan, men undantaget enligt artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG varken beviljades eller avslogs. |
| --- | --- |

(5)

Ypeka förnyade genom sin ansökan den begäran som lämnades in av ministeriet för utveckling den 5 december 2003 i enlighet med artikel 26.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG (2) (nedan kallad den ursprungliga ansökan) om undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2003/54/EG. Preliminära åtgärder vidtogs för att utreda den ursprungliga ansökan, men undantaget enligt artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG varken beviljades eller avslogs.

2.   ANSÖKAN SOM LÄMNATS IN AV YPEKA

2.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR DET BEGÄRDA UNDANTAGET

| (6) | Ansökan gäller en begäran om undantag från kapitlen III och VIII i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(6)

Ansökan gäller en begäran om undantag från kapitlen III och VIII i direktiv 2009/72/EG.

| (7) | I kapitel III i direktiv 2009/72/EG hänvisas till tillståndsförfarande och upphandling i fråga om ny kapacitet. Kapitel VIII handlar om tredje parts tillträde, marknadsöppnande och direktledningar. |
| --- | --- |

(7)

I kapitel III i direktiv 2009/72/EG hänvisas till tillståndsförfarande och upphandling i fråga om ny kapacitet. Kapitel VIII handlar om tredje parts tillträde, marknadsöppnande och direktledningar.

2.2   NUVARANDE ORGANISATION AV ELSYSTEMET PÅ ICKE-ANSLUTNA ÖAR

| (8) | De grekiska energimarknaderna styrs i första hand av den grekiska lagen 4001/2011 som införlivar direktiv 2009/72/EG. Lag 4001/2011 trädde i kraft den 22 augusti 2011. |
| --- | --- |

(8)

De grekiska energimarknaderna styrs i första hand av den grekiska lagen 4001/2011 som införlivar direktiv 2009/72/EG. Lag 4001/2011 trädde i kraft den 22 augusti 2011.

| (9) | Deddie SA (nedan kallat Deddie) är systemansvarigt för Greklands distributionssystem. Deddie ägs till 100 % av, men är juridiskt och funktionellt fristående från, Public Power Corporation (nedan kallat PPC), den etablerade grekiska producenten och leverantören av elektricitet. Tillgångarna i form av elnätet sköts av Deddie och ägs av PPC. |
| --- | --- |

(9)

Deddie SA (nedan kallat Deddie) är systemansvarigt för Greklands distributionssystem. Deddie ägs till 100 % av, men är juridiskt och funktionellt fristående från, Public Power Corporation (nedan kallat PPC), den etablerade grekiska producenten och leverantören av elektricitet. Tillgångarna i form av elnätet sköts av Deddie och ägs av PPC.

| (10) | I enlighet med artikel 127 i lag 4001/2011 ansvarar Deddie för utveckling, drift och underhåll av det grekiska eldistributionssystemet, vilket inbegriper eldistributionssystemet på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 127 i lag 4001/2011 ansvarar Deddie för utveckling, drift och underhåll av det grekiska eldistributionssystemet, vilket inbegriper eldistributionssystemet på de icke-anslutna öarna.

| (11) | Dessutom ansvarar Deddie för driften av elsystemen på de icke-anslutna öarna. Här ingår följande uppgifter: i) att utarbeta en utvecklingsplan för elproduktion i enskilda mikrosystem, inklusive ett program för att sammanlänka dem med andra icke-anslutna öar; ii) att säkerställa nödvändig plats för att anlägga ny produktionskapacitet, bygga ut befintliga komponenter för kapacitet eller leverans och bygga ut det grekiska eldistributionssystemet till icke-anslutna öar och enskilda mikrosystem; iii) att ingå avtal med licensinnehavare som styr leveranser av el till och från systemet, tillhandahållande av sidotjänster till distributionsnäten på de icke-anslutna öarna och ersättning till elproducenterna, avgifter från kunder och leverantörer för den el som levereras till dem och andra kredit- och debetposter på särskilda konton, t.ex. sådana för ersättning i samband med allmännyttiga skyldigheter. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom ansvarar Deddie för driften av elsystemen på de icke-anslutna öarna. Här ingår följande uppgifter: i) att utarbeta en utvecklingsplan för elproduktion i enskilda mikrosystem, inklusive ett program för att sammanlänka dem med andra icke-anslutna öar; ii) att säkerställa nödvändig plats för att anlägga ny produktionskapacitet, bygga ut befintliga komponenter för kapacitet eller leverans och bygga ut det grekiska eldistributionssystemet till icke-anslutna öar och enskilda mikrosystem; iii) att ingå avtal med licensinnehavare som styr leveranser av el till och från systemet, tillhandahållande av sidotjänster till distributionsnäten på de icke-anslutna öarna och ersättning till elproducenterna, avgifter från kunder och leverantörer för den el som levereras till dem och andra kredit- och debetposter på särskilda konton, t.ex. sådana för ersättning i samband med allmännyttiga skyldigheter.

| (12) | I artikel 137.1 i lag 4001/2011 föreskrivs att alla elkonsumenter ska klassificeras som berättigade kunder, med undantag för konsumenter i enskilda mikronät, om inte annat följer av artikel 139 i samma lag. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 137.1 i lag 4001/2011 föreskrivs att alla elkonsumenter ska klassificeras som berättigade kunder, med undantag för konsumenter i enskilda mikronät, om inte annat följer av artikel 139 i samma lag.

| (13) | Enligt artikel 133.3 i lag 4001/2011 gäller följande:
  ”Med undantag för fall där el produceras med förnybara energikällor eller högeffektiva kraftvärme- eller hybridanläggningar och när det gäller egenproducenter, gäller att om undantag har beviljats i enlighet med bestämmelserna i artikel 139 ska endast PPC beviljas produktionslicens i enlighet med vissa licensregler. PPC ska ansvara för oavbruten försörjning av de enskilda mikrosystem för vilka PPC får licens, och för tryggad långsiktig ekonomisk drift av elsystemen på dessa öar.” |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 133.3 i lag 4001/2011 gäller följande:

”Med undantag för fall där el produceras med förnybara energikällor eller högeffektiva kraftvärme- eller hybridanläggningar och när det gäller egenproducenter, gäller att om undantag har beviljats i enlighet med bestämmelserna i artikel 139 ska endast PPC beviljas produktionslicens i enlighet med vissa licensregler. PPC ska ansvara för oavbruten försörjning av de enskilda mikrosystem för vilka PPC får licens, och för tryggad långsiktig ekonomisk drift av elsystemen på dessa öar.”

| (14) | Enligt artikel 134 i lag 4001/2011 gäller följande:
  ”Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 139 i denna lag ska endast PPC beviljas försörjningslicenser för enskilda mikronät i enlighet med kraven i licensreglerna. PPC måste försörja icke-berättigade kunder med el på begäran.” |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 134 i lag 4001/2011 gäller följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 139 i denna lag ska endast PPC beviljas försörjningslicenser för enskilda mikronät i enlighet med kraven i licensreglerna. PPC måste försörja icke-berättigade kunder med el på begäran.”

| (15) | Enligt artikel 139 i lag 4001/2011 kan undantag från bestämmelserna i lag 4001/2011 beviljas i enlighet med bestämmelserna i artikel 44 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 139 i lag 4001/2011 kan undantag från bestämmelserna i lag 4001/2011 beviljas i enlighet med bestämmelserna i artikel 44 i direktiv 2009/72/EG.

| (16) | I ministerbeslut nr PD5/EL/B/F IB/12924, som antagits i enlighet med artikel 28 i den grekiska lagen 3426/2005, fastställs att elförsörjning till konsumenter på icke-anslutna öar, oavsett elproducent, utgör en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (nedan kallad allmännyttig skyldighet) av allmänt ekonomiskt intresse. Med hänvisning till social sammanhållning måste elleverantörer på icke-anslutna öar tillhandahålla el till samma pris (per konsumentkategori) som i det grekiska sammanlänkade systemet. |
| --- | --- |

(16)

I ministerbeslut nr PD5/EL/B/F IB/12924, som antagits i enlighet med artikel 28 i den grekiska lagen 3426/2005, fastställs att elförsörjning till konsumenter på icke-anslutna öar, oavsett elproducent, utgör en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (nedan kallad allmännyttig skyldighet) av allmänt ekonomiskt intresse. Med hänvisning till social sammanhållning måste elleverantörer på icke-anslutna öar tillhandahålla el till samma pris (per konsumentkategori) som i det grekiska sammanlänkade systemet.

| (17) | I artikel 52 i den grekiska lagen 4001/2011 föreskrivs att kunder på icke-anslutna öar är berättigade till särskilda tjänster, både när det gäller pris och kvalitet och försörjningstrygghet, samt öppenhet i fråga om avtalsvillkor. De som fullgör den allmännyttiga skyldigheten får i utbyte en ekonomisk ersättning som beräknas på grundval av en metod som fastställts genom RAE:s beslut 24/2014 (3). Denna metod grundar sig på skillnaden mellan hela produktionskostnaden (fast och rörlig) på icke-anslutna öar och det fulla marknadspriset för leverantörer i det sammanlänkade systemet (systemets marginalkostnader plus alla andra mekanismer i det grekiska sammanlänkade systemet). Ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten beräknas månadsvis och per autonomt ösystem, och kontrolleras av RAE. Ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten samlas in genom en avgift som omfattar alla kunder, inklusive de som finns på icke-anslutna öar. (4) Mekanismen för ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten förvaltas av den grekiska, statligt ägda marknadsaktören LAGIE. Ministerbeslut D5-EL/B/F1/oik.27547 från december 2011 (5), grundat på bestämmelserna i artikel 55.3 i lag 4001/2011, fastställde att den allmännyttiga skyldigheten ska gälla alla leverantörer, och att alla leverantörer därför är berättigade till ersättning för den allmännyttiga skyldigheten. |
| --- | --- |

(17)

I artikel 52 i den grekiska lagen 4001/2011 föreskrivs att kunder på icke-anslutna öar är berättigade till särskilda tjänster, både när det gäller pris och kvalitet och försörjningstrygghet, samt öppenhet i fråga om avtalsvillkor. De som fullgör den allmännyttiga skyldigheten får i utbyte en ekonomisk ersättning som beräknas på grundval av en metod som fastställts genom RAE:s beslut 24/2014 (3). Denna metod grundar sig på skillnaden mellan hela produktionskostnaden (fast och rörlig) på icke-anslutna öar och det fulla marknadspriset för leverantörer i det sammanlänkade systemet (systemets marginalkostnader plus alla andra mekanismer i det grekiska sammanlänkade systemet). Ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten beräknas månadsvis och per autonomt ösystem, och kontrolleras av RAE. Ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten samlas in genom en avgift som omfattar alla kunder, inklusive de som finns på icke-anslutna öar. (4) Mekanismen för ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten förvaltas av den grekiska, statligt ägda marknadsaktören LAGIE. Ministerbeslut D5-EL/B/F1/oik.27547 från december 2011 (5), grundat på bestämmelserna i artikel 55.3 i lag 4001/2011, fastställde att den allmännyttiga skyldigheten ska gälla alla leverantörer, och att alla leverantörer därför är berättigade till ersättning för den allmännyttiga skyldigheten.

| (18) | Elförsörjning och elproduktion på icke-anslutna öar regleras mer i detalj i sekundärlagstiftning. Särskilt gäller att RAE, genom sitt beslut nr 39/2014 av den 28 januari 2014, antog regelverket för förvaltning av elkraftsystem på icke-anslutna öar (nedan kallat regelverket för icke-anslutna öar), som reglerar många frågor när det gäller drift av de enskilda systemen på icke-anslutna öar, inklusive marknadsöppnande, avräkning på marknaden och elproduktion. Regelverket för icke-anslutna öar trädde i kraft samma dag som det offentliggjordes, dvs. den 17 februari 2014. |
| --- | --- |

(18)

Elförsörjning och elproduktion på icke-anslutna öar regleras mer i detalj i sekundärlagstiftning. Särskilt gäller att RAE, genom sitt beslut nr 39/2014 av den 28 januari 2014, antog regelverket för förvaltning av elkraftsystem på icke-anslutna öar (nedan kallat regelverket för icke-anslutna öar), som reglerar många frågor när det gäller drift av de enskilda systemen på icke-anslutna öar, inklusive marknadsöppnande, avräkning på marknaden och elproduktion. Regelverket för icke-anslutna öar trädde i kraft samma dag som det offentliggjordes, dvs. den 17 februari 2014.

2.3   PÅTAGLIGA PROBLEM MED DRIFTEN AV ENSKILDA SYSTEM

| (19) | I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om driften av de grekiska enskilda elsystemen:






  a) | Den stora variationen i efterfrågan på el i enskilda mikrosystem, framhävd av i) turismens roll i öarnas ekonomiska utveckling och ii) den ökande användningen av förnybara energikällor.
  Dessa faktorer har negativ inverkan på belastningsfaktorn för produktionskapaciteten i konventionella värmekraftverk och på möjligheten att täcka investeringskostnaderna för sådan produktionskapacitet. |
| --- | --- | --- |

(19)

I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om driften av de grekiska enskilda elsystemen:

a)

Den stora variationen i efterfrågan på el i enskilda mikrosystem, framhävd av i) turismens roll i öarnas ekonomiska utveckling och ii) den ökande användningen av förnybara energikällor.

Dessa faktorer har negativ inverkan på belastningsfaktorn för produktionskapaciteten i konventionella värmekraftverk och på möjligheten att täcka investeringskostnaderna för sådan produktionskapacitet.

| b) | Den stora variationen i väderförhållandena på öarna som påverkar efterfrågan och orsakar störningar i produktionssystemen, och därför kräver omfattande reserver. |
| --- | --- |

b)

Den stora variationen i väderförhållandena på öarna som påverkar efterfrågan och orsakar störningar i produktionssystemen, och därför kräver omfattande reserver.

| (20) | I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om konventionell produktion i de grekiska små enskilda elsystemen:






  a) | Svårigheterna eller till och med det omöjliga i att hitta lämpliga platser för nya konventionella kraftverk i de enskilda mikrosystemen, främst på grund av motstånd från allmänheten. |
| --- | --- | --- |

(20)

I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om konventionell produktion i de grekiska små enskilda elsystemen:

a)

Svårigheterna eller till och med det omöjliga i att hitta lämpliga platser för nya konventionella kraftverk i de enskilda mikrosystemen, främst på grund av motstånd från allmänheten.

| b) | De icke-anslutna öarnas begränsade storlek som ger upphov till stora omkastningar i planeringen för den långsiktiga produktionsutvecklingen i värmekraftverk, till följd av oförutsägbara investeringar hos elkonsumenterna (t.ex. stora turistanläggningar eller båthamnar) som kräver snabb och flexibel reaktion på efterfrågan på el. |
| --- | --- |

b)

De icke-anslutna öarnas begränsade storlek som ger upphov till stora omkastningar i planeringen för den långsiktiga produktionsutvecklingen i värmekraftverk, till följd av oförutsägbara investeringar hos elkonsumenterna (t.ex. stora turistanläggningar eller båthamnar) som kräver snabb och flexibel reaktion på efterfrågan på el.

| c) | Efterfrågan på el i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna förväntas öka med 2 % per år fram till 2017. Även om PPC beviljats tillstånd att anlägga den ytterligare kapacitet som krävs (och som 2017 förväntas täcka efterfrågan på alla icke-anslutna öar, med nödvändiga reservmarginaler) och detta anläggande redan har tidsplanerats har det inte alltid varit möjligt att följa tidsplanen. |
| --- | --- |

c)

Efterfrågan på el i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna förväntas öka med 2 % per år fram till 2017. Även om PPC beviljats tillstånd att anlägga den ytterligare kapacitet som krävs (och som 2017 förväntas täcka efterfrågan på alla icke-anslutna öar, med nödvändiga reservmarginaler) och detta anläggande redan har tidsplanerats har det inte alltid varit möjligt att följa tidsplanen.

| d) | Den låga belastningen och de stora variationerna i belastningen samt den ökande användningen av förnybara energikällor i de flesta enskilda mikrosystemen begränsar de tillgängliga tekniska lösningarna för konventionell produktion till små produktionsanläggningar som eldas med tjock eldningsolja med låg svavelhalt eller med lättolja. |
| --- | --- |

d)

Den låga belastningen och de stora variationerna i belastningen samt den ökande användningen av förnybara energikällor i de flesta enskilda mikrosystemen begränsar de tillgängliga tekniska lösningarna för konventionell produktion till små produktionsanläggningar som eldas med tjock eldningsolja med låg svavelhalt eller med lättolja.

| e) | Förfarandena för upphandling av ny elproduktion är tidskrävande. Det tar två till tre och ett halvt år från den tidpunkt då tillstånd beviljas till dess att elgeneratorna tas i drift. |
| --- | --- |

e)

Förfarandena för upphandling av ny elproduktion är tidskrävande. Det tar två till tre och ett halvt år från den tidpunkt då tillstånd beviljas till dess att elgeneratorna tas i drift.

| f) | Planerna som utvecklas för att anlägga länkar mellan det grekiska sammanlänkade systemet och de enskilda mikrosystemen på de icke-anslutna öarna undergräver intresset för att investera i konventionell produktionskapacitet på dessa öar. Projekt för sammanlänkning av Kykladerna och Kreta är tidsplanerade. |
| --- | --- |

f)

Planerna som utvecklas för att anlägga länkar mellan det grekiska sammanlänkade systemet och de enskilda mikrosystemen på de icke-anslutna öarna undergräver intresset för att investera i konventionell produktionskapacitet på dessa öar. Projekt för sammanlänkning av Kykladerna och Kreta är tidsplanerade.

| (21) | Resultatet är att nödlösningar regelbundet måste tillgripas, t.ex. i form av inhyrda mobila dieseldrivna generatorer eller gasturbiner. Behovet av tillstånd från fall till fall för att klara akuta produktionsbehov är inte önskvärt eftersom det ger upphov till oekonomisk inhyrning i stället för inköp av utrustning. Ansökan innehåller flera exempel på oförutsedda händelser som orsakat mer långsiktig användning av mobila generatorer. |
| --- | --- |

(21)

Resultatet är att nödlösningar regelbundet måste tillgripas, t.ex. i form av inhyrda mobila dieseldrivna generatorer eller gasturbiner. Behovet av tillstånd från fall till fall för att klara akuta produktionsbehov är inte önskvärt eftersom det ger upphov till oekonomisk inhyrning i stället för inköp av utrustning. Ansökan innehåller flera exempel på oförutsedda händelser som orsakat mer långsiktig användning av mobila generatorer.

| (22) | I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om marknadsöppnande i de enskilda elsystemen på de icke-anslutna öarna:






  a) | För att möjliggöra marknadsöppnande kommer särskild infrastruktur att behöva utvecklas och anläggas i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Denna infrastruktur medför anläggande av kontrollcentraler för att hantera i) den dagliga produktionsplaneringen och ii) marknadsavräkningen i varje enskilt system genom fördelning av produktionskostnaden i varje enskilt system till de leverantörer som är verksamma där.
  Den nödvändiga infrastrukturen är dyr och kostnaderna läggs på konsumenterna. |
| --- | --- | --- |

(22)

I ansökan lyfts följande problem fram i fråga om marknadsöppnande i de enskilda elsystemen på de icke-anslutna öarna:

a)

För att möjliggöra marknadsöppnande kommer särskild infrastruktur att behöva utvecklas och anläggas i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Denna infrastruktur medför anläggande av kontrollcentraler för att hantera i) den dagliga produktionsplaneringen och ii) marknadsavräkningen i varje enskilt system genom fördelning av produktionskostnaden i varje enskilt system till de leverantörer som är verksamma där.

Den nödvändiga infrastrukturen är dyr och kostnaderna läggs på konsumenterna.

| b) | Till följd av den allmännyttiga skyldigheten är konsumentpriserna för el samma för alla konsumentkategorier i hela det grekiska territoriet. Den högre produktionskostnaden på de icke-anslutna öarna jämfört med produktionskostnaden i det sammanlänkade systemet måste därför täckas av leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna genom att respektive del av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten fördelas som en funktion av leverantörernas elförsäljning till sina kunder.
  Det hävdas att den stora variationen i värdet av den årliga genomsnittliga rörliga produktionskostnaden per icke-ansluten ö skulle göra att avräkningsmekanismen för marknaden blir komplicerad. |
| --- | --- |

b)

Till följd av den allmännyttiga skyldigheten är konsumentpriserna för el samma för alla konsumentkategorier i hela det grekiska territoriet. Den högre produktionskostnaden på de icke-anslutna öarna jämfört med produktionskostnaden i det sammanlänkade systemet måste därför täckas av leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna genom att respektive del av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten fördelas som en funktion av leverantörernas elförsäljning till sina kunder.

Det hävdas att den stora variationen i värdet av den årliga genomsnittliga rörliga produktionskostnaden per icke-ansluten ö skulle göra att avräkningsmekanismen för marknaden blir komplicerad.

| (23) | Följaktligen anser Ypeka att utveckling av den nödvändiga infrastrukturen för elmarknadens drift och tillsyn i samband med marknadsöppnande i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna medför kostnader som uppväger de fördelar som skulle tillfalla konsumenterna genom marknadsöppnande. |
| --- | --- |

(23)

Följaktligen anser Ypeka att utveckling av den nödvändiga infrastrukturen för elmarknadens drift och tillsyn i samband med marknadsöppnande i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna medför kostnader som uppväger de fördelar som skulle tillfalla konsumenterna genom marknadsöppnande.

| (24) | Ansökan innehåller inte något datum då det begärda undantaget skulle löpa ut. |
| --- | --- |

(24)

Ansökan innehåller inte något datum då det begärda undantaget skulle löpa ut.

3.   RAE:s YTTRANDE

3.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR UNDANTAGET

3.1.1   Undantag från kapitel III i direktiv 2009/72/EG

| (25) | RAE anser att undantaget från kapitel III, i enlighet med artikel 44.1, inte bör gälla anläggande av ny produktionskapacitet som kan utvecklas i ett enskilt system, utan endast renovering, uppgradering eller utvidgning av den befintliga produktionskapaciteten. Den befintliga produktionskapaciteten utgörs av de kraftverk som redan är i drift eller som håller på att anläggas på de icke-anslutna öarna. Alla nya kraftverk som kommer att anläggas på dessa öar anses utgöra ny produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(25)

RAE anser att undantaget från kapitel III, i enlighet med artikel 44.1, inte bör gälla anläggande av ny produktionskapacitet som kan utvecklas i ett enskilt system, utan endast renovering, uppgradering eller utvidgning av den befintliga produktionskapaciteten. Den befintliga produktionskapaciteten utgörs av de kraftverk som redan är i drift eller som håller på att anläggas på de icke-anslutna öarna. Alla nya kraftverk som kommer att anläggas på dessa öar anses utgöra ny produktionskapacitet.

| (26) | RAE konstaterar att oberoende kraftproducenter (dvs. andra än PPC) har visat starkt intresse för att utveckla förnybara energikällor och kraftvärmeverk i alla enskilda mikrosystem under de senaste två årtiondena. Följaktligen bör tillträde för tredje part till elsystemen på alla icke-anslutna öar i fråga om utveckling av förnybara energikällor och kraftvärmeproduktion inte begränsas. |
| --- | --- |

(26)

RAE konstaterar att oberoende kraftproducenter (dvs. andra än PPC) har visat starkt intresse för att utveckla förnybara energikällor och kraftvärmeverk i alla enskilda mikrosystem under de senaste två årtiondena. Följaktligen bör tillträde för tredje part till elsystemen på alla icke-anslutna öar i fråga om utveckling av förnybara energikällor och kraftvärmeproduktion inte begränsas.

| (27) | RAE uppger att man inte motsätter sig att bevilja undantag så att nya konventionella kraftverk kan tas i bruk, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. I artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG erbjuds dock inte någon möjlighet till undantag för ny kapacitet. |
| --- | --- |

(27)

RAE uppger att man inte motsätter sig att bevilja undantag så att nya konventionella kraftverk kan tas i bruk, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. I artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG erbjuds dock inte någon möjlighet till undantag för ny kapacitet.

| (28) | RAE anser att utvidgad kapacitet i befintliga konventionella anläggningar främst gäller kortsiktig kapacitetsbrist på de icke-anslutna öarna, särskilt under perioder med stor efterfrågan (t.ex. sommarens högsäsong), till följd av oförutsedda skador på befintlig kapacitet eller fördröjt anläggande av ny kapacitet. Dessa utvidgningar är föremål för öppet anbudsförfarande i enlighet med artikel 8 i direktiv 2009/72/EG. Ett sådant förfarande är tidskrävande och inte anpassat till den brådska som gäller i nödsituationer. |
| --- | --- |

(28)

RAE anser att utvidgad kapacitet i befintliga konventionella anläggningar främst gäller kortsiktig kapacitetsbrist på de icke-anslutna öarna, särskilt under perioder med stor efterfrågan (t.ex. sommarens högsäsong), till följd av oförutsedda skador på befintlig kapacitet eller fördröjt anläggande av ny kapacitet. Dessa utvidgningar är föremål för öppet anbudsförfarande i enlighet med artikel 8 i direktiv 2009/72/EG. Ett sådant förfarande är tidskrävande och inte anpassat till den brådska som gäller i nödsituationer.

| (29) | RAE godtar att PPC bör ta hand om alla sådana nödsituationer. Med tanke på att PPC kan flytta mobila konventionella enheter från öar med överkapacitet till öar med kapacitetsunderskott skulle denna lösning också kunna vara den mest ekonomiska. |
| --- | --- |

(29)

RAE godtar att PPC bör ta hand om alla sådana nödsituationer. Med tanke på att PPC kan flytta mobila konventionella enheter från öar med överkapacitet till öar med kapacitetsunderskott skulle denna lösning också kunna vara den mest ekonomiska.

| (30) | RAE betonar att varje undantag måste göra det möjligt att specificera ett lämpligt licensförfarande för nödsituationer och i synnerhet vilka av kriterierna i artikel 7 i direktiv 2009/72/EG som ska undersökas av de behöriga licensgivande myndigheterna. |
| --- | --- |

(30)

RAE betonar att varje undantag måste göra det möjligt att specificera ett lämpligt licensförfarande för nödsituationer och i synnerhet vilka av kriterierna i artikel 7 i direktiv 2009/72/EG som ska undersökas av de behöriga licensgivande myndigheterna.

| (31) | RAE anser att undantag bör beviljas med begränsad varaktighet, t.ex. högst tio år. |
| --- | --- |

(31)

RAE anser att undantag bör beviljas med begränsad varaktighet, t.ex. högst tio år.

3.1.2   Undantag från kapitel VIII i direktivet

| (32) | Enligt RAE är elförsörjningen på de icke-anslutna öarna i praktiken kopplad till den allmännyttiga skyldigheten och den tillhörande ersättningen därför att i) kostnaderna för elproduktion på de icke-anslutna öarna är betydligt högre än på fastlandet och ii) den grekiska staten kräver en enhetlig prissättning per kundkategori på sitt territorium. |
| --- | --- |

(32)

Enligt RAE är elförsörjningen på de icke-anslutna öarna i praktiken kopplad till den allmännyttiga skyldigheten och den tillhörande ersättningen därför att i) kostnaderna för elproduktion på de icke-anslutna öarna är betydligt högre än på fastlandet och ii) den grekiska staten kräver en enhetlig prissättning per kundkategori på sitt territorium.

| (33) | Regelverket för icke-anslutna öar förutsätter att viss mät- och registreringsutrustning för timvis mätning och energihushållning installeras på de icke-anslutna öarna, liksom kontrollcentraler och IT-system för övervakning och tillhörande uppgifter. RAE hävdar att denna infrastruktur är nödvändig för att






  a) | säkerställa att kostnaderna för den allmännyttiga skyldigheten är öppna, icke-diskriminerande och kontrollerbara, |
| --- | --- | --- |

(33)

Regelverket för icke-anslutna öar förutsätter att viss mät- och registreringsutrustning för timvis mätning och energihushållning installeras på de icke-anslutna öarna, liksom kontrollcentraler och IT-system för övervakning och tillhörande uppgifter. RAE hävdar att denna infrastruktur är nödvändig för att

a)

säkerställa att kostnaderna för den allmännyttiga skyldigheten är öppna, icke-diskriminerande och kontrollerbara,

| b) | uppnå korrekt drift och sund förvaltning av själva elsystemen och därmed det mest ekonomiska driftssättet, vilket i sin tur ger större minskning av elkonsumenternas avgifter som bekostar ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, |
| --- | --- |

b)

uppnå korrekt drift och sund förvaltning av själva elsystemen och därmed det mest ekonomiska driftssättet, vilket i sin tur ger större minskning av elkonsumenternas avgifter som bekostar ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten,

| c) | åstadkomma större användning av förnybara energikällor och kraftvärme, inklusive teknik för förnybar energi med komplexa och särskilda krav i fråga om förvaltning, exempelvis förnybara energikällor med lagring och solvärmeanläggningar, |
| --- | --- |

c)

åstadkomma större användning av förnybara energikällor och kraftvärme, inklusive teknik för förnybar energi med komplexa och särskilda krav i fråga om förvaltning, exempelvis förnybara energikällor med lagring och solvärmeanläggningar,

| d) | garantera den nödvändiga öppenheten i förvaltningen av de enskilda systemen, och därmed icke-diskriminerande behandling av alla marknadsaktörer, särskilt producenter. |
| --- | --- |

d)

garantera den nödvändiga öppenheten i förvaltningen av de enskilda systemen, och därmed icke-diskriminerande behandling av alla marknadsaktörer, särskilt producenter.

| (34) | RAE hävdar därför att denna infrastruktur måste installeras i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna, oavsett om en eller flera leverantörer har licens för verksamhet inom ett enskilt mikrosystem. |
| --- | --- |

(34)

RAE hävdar därför att denna infrastruktur måste installeras i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna, oavsett om en eller flera leverantörer har licens för verksamhet inom ett enskilt mikrosystem.

| (35) | Den uppskattade kostnaden för att installera denna infrastruktur förväntas inte överstiga 20–30 miljoner euro för samtliga icke-anslutna öar, inklusive Kreta och Rhodos. RAE anser att denna summa är rimlig, särskilt om hänsyn tas till den förväntade nyttan, dvs. säkrad öppenhet och kontroll i fråga om den allmännyttiga skyldigheten samt en sund och kontrollerad drift av enskilda elsystem. |
| --- | --- |

(35)

Den uppskattade kostnaden för att installera denna infrastruktur förväntas inte överstiga 20–30 miljoner euro för samtliga icke-anslutna öar, inklusive Kreta och Rhodos. RAE anser att denna summa är rimlig, särskilt om hänsyn tas till den förväntade nyttan, dvs. säkrad öppenhet och kontroll i fråga om den allmännyttiga skyldigheten samt en sund och kontrollerad drift av enskilda elsystem.

| (36) | I motsats till Ypeka anser RAE att licensiering av mer än en leverantör för verksamhet i ett visst enskilt system på de icke-anslutna öarna inte kommer att medföra några betydande extra kostnader för den infrastruktur som krävs, eftersom den under alla omständigheter redan är nödvändig för den dagliga tidsplaneringen av de produktionsenheter som finns på de icke-anslutna öarna och för marknadsavräkningen och underlaget för den allmännyttiga skyldigheten. |
| --- | --- |

(36)

I motsats till Ypeka anser RAE att licensiering av mer än en leverantör för verksamhet i ett visst enskilt system på de icke-anslutna öarna inte kommer att medföra några betydande extra kostnader för den infrastruktur som krävs, eftersom den under alla omständigheter redan är nödvändig för den dagliga tidsplaneringen av de produktionsenheter som finns på de icke-anslutna öarna och för marknadsavräkningen och underlaget för den allmännyttiga skyldigheten.

| (37) | Dessutom anser RAE att tillåtelse till mer än en enda leverantör att verka innebär ytterligare betydande fördelar för konsumenterna på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(37)

Dessutom anser RAE att tillåtelse till mer än en enda leverantör att verka innebär ytterligare betydande fördelar för konsumenterna på de icke-anslutna öarna.

| (38) | Följaktligen anser RAE att det inte är berättigat att permanent utesluta alternativa leverantörer från marknaderna på de icke-anslutna öarna. Installation av nödvändig infrastruktur så som beskrivs ovan förväntas vara klar inom en period av tre till fem år. RAE skulle inte motsätta sig ett eventuellt undantag endast för denna tidsperiod och utan någon ytterligare förlängning. |
| --- | --- |

(38)

Följaktligen anser RAE att det inte är berättigat att permanent utesluta alternativa leverantörer från marknaderna på de icke-anslutna öarna. Installation av nödvändig infrastruktur så som beskrivs ovan förväntas vara klar inom en period av tre till fem år. RAE skulle inte motsätta sig ett eventuellt undantag endast för denna tidsperiod och utan någon ytterligare förlängning.

| (39) | RAE konstaterar vidare att om status för något enskilt system på de icke-anslutna öarna förändras så att det inte längre faller inom kategorin små enskilda system eller enskilda mikrosystem, bör undantaget automatiskt upphöra att gälla. Detta skulle kunna uppstå om de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna ansluts till det grekiska sammanlänkade systemet. |
| --- | --- |

(39)

RAE konstaterar vidare att om status för något enskilt system på de icke-anslutna öarna förändras så att det inte längre faller inom kategorin små enskilda system eller enskilda mikrosystem, bör undantaget automatiskt upphöra att gälla. Detta skulle kunna uppstå om de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna ansluts till det grekiska sammanlänkade systemet.

4.   BEDÖMNING

4.1   RÄTTSLIG GRUND FÖR ANSÖKAN

| (40) | I artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG föreskrivs möjligheten att göra undantag från vissa bestämmelser i direktivet, där undantaget gäller små enskilda system och enskilda mikrosystem. |
| --- | --- |

(40)

I artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG föreskrivs möjligheten att göra undantag från vissa bestämmelser i direktivet, där undantaget gäller små enskilda system och enskilda mikrosystem.

| (41) | Enligt artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG är ett ”litet enskilt system” varje system med en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under året 1996 och där mindre än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system. |
| --- | --- |

(41)

Enligt artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG är ett ”litet enskilt system” varje system med en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under året 1996 och där mindre än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system.

| (42) | Enligt artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG är ett ”enskilt mikrosystem” varje system med en förbrukning på mindre än 500 GWh under året 1996 och där det inte finns någon länk till andra system. |
| --- | --- |

(42)

Enligt artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG är ett ”enskilt mikrosystem” varje system med en förbrukning på mindre än 500 GWh under året 1996 och där det inte finns någon länk till andra system.

| (43) | De enskilda system som ingår i ansökan omfattar en och ibland flera icke-anslutna öar (se kolumnerna 1 och 2 i tabell). Även om ett enskilt system omfattar flera icke-anslutna öar som är inbördes sammanlänkade är elsystemet som omfattar dessa sammanlänkade icke-anslutna öar enskilt, i den meningen att det inte är anslutet till något annat elsystem. |
| --- | --- |

(43)

De enskilda system som ingår i ansökan omfattar en och ibland flera icke-anslutna öar (se kolumnerna 1 och 2 i tabell). Även om ett enskilt system omfattar flera icke-anslutna öar som är inbördes sammanlänkade är elsystemet som omfattar dessa sammanlänkade icke-anslutna öar enskilt, i den meningen att det inte är anslutet till något annat elsystem.

| (44) | Ansökan hävdar att 31 av de 32 enskilda systemen är enskilda mikrosystem, där det största finns på Rhodos. De enskilda mikrosystem för vilken ansökan har gjorts stod för 5,24 % av den totala elförsäljningen i Grekland under 2010. Det enskilda systemet på Kreta anses vara ett litet enskilt system. Kreta stod 2010 för 3,01 % av den grekiska efterfrågan på el.

  Efterfrågan per år i enskilda system | | Efterfrågan per år (MWh) | Efterfrågan för år 1996 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Namn på det enskilda systemet | Icke-anslutna öar som ingår i det enskilda systemet | 1996 | 2003 | 2010 | 2013 | < 3 000 GWh | < 500 GWh |
| Kreta | | 1 562 300 | 2 444 543 | 3 014 392 | 2 825 132 | Ja | Nej |
| Rhodos | Rhodos
  Chalki | 386 630 | 650 115 | 764 401 | 760 658 | Ja | Ja |
| Kos-Kalymnos | Kos
  Kalymnos
  Lipsi
  Leros
  Nisyros-Giali
  Tilos
  Telendos
  Pserimos | 156 340 | 281 574 | 351 959 | 352 984 | Ja | Ja |
| Lesbos | Lesbos | 153 650 | 259 552 | 308 454 | 288 230 | Ja | Ja |
| Chios | Chios
  Psara
  Oinousses | 110 480 | 180 868 | 214 449 | 200 042 | Ja | Ja |
| Paros | Paros
  Antiparos
  Naxos
  Iraklia
  Koufonisia
  Schinousa
  Ios
  Sikinos
  Folegandros | 95 340 | 164 761 | 208 206 | 194 740 | Ja | Ja |
| Samos | Samos
  Fournoi
  Thymena | 90 170 | 136 283 | 151 017 | 137 315 | Ja | Ja |
| Syros | Syros | 56 920 | 100 429 | 107 270 | 95 302 | Ja | Ja |
| Thira | Thira
  Thirasia | 47 680 | 88 073 | 117 957 | 120 199 | Ja | Ja |
| Mykonos-Dilos | Mykonos-Dilos | 45 740 | 78 049 | 115 071 | 112 978 | Ja | Ja |
| Lemnos | Lemnos | 35 650 | 55 340 | 62 710 | 59 672 | Ja | Ja |
| Karpathos | Karpathos
  Kasos | 26 580 | 30 397 | 37 829 | 36 931 | Ja | Ja |
| Milos | Milos
  Kimolos | 15 460 | 37 331 | 45 819 | 45 402 | Ja | Ja |
| Ikaria | Ikaria | 13 110 | 24 359 | 28 845 | 27 613 | Ja | Ja |
| Skyros | Skyros | 9 380 | 14 053 | 16 150 | 14 782 | Ja | Ja |
| Patmos | Patmos | 8 770 | 13 988 | 16 738 | 17 020 | Ja | Ja |
| Sifnos | Sifnos | 6 540 | 13 180 | 17 966 | 16 521 | Ja | Ja |
| Symi | Symi | 5 250 | 9 819 | 15 054 | 14 662 | Ja | Ja |
| Amorgos | Amorgos | 3 840 | 7 284 | 9 816 | 9 072 | Ja | Ja |
| Kythnos | Kythnos | 3 610 | 7 089 | 8 309 | 7 991 | Ja | Ja |
| Serifos | Serifos | 2 830 | 6 793 | 8 162 | 7 654 | Ja | Ja |
| Astypalea | Astypalea | 2 470 | 5 283 | 6 997 | 6 670 | Ja | Ja |
| Megisti | Megisti | 770 | 1 863 | 2 751 | 3 005 | Ja | Ja |
| Ag. Efstratios | Ag. Efstratios | 540 | 937 | 1 058 | 1 075 | Ja | Ja |
| Anafi | Anafi | 400 | 858 | 1 110 | 1 179 | Ja | Ja |
| Othoni | Othoni | 330 | 588 | 674 | 632 | Ja | Ja |
| Erikousa | Erikousa | 220 | 452 | 710 | 746 | Ja | Ja |
| Agathonisi | Agathonisi | 190 | 388 | 522 | 642 | Ja | Ja |
| Donousa | Donousa | 180 | 417 | 676 | 690 | Ja | Ja |
| Antikithyra | Antikithyra | 70 | 199 | 228 | 241 | Ja | Ja |
| Arkii-Marathi | Arkii-Marathi | 0 | 175 | 248 | 312 | Ja | Ja |
| Gavdos | Gavdos | 0 | 0 | 365 | 471 | Ja | Ja |

(44)

Ansökan hävdar att 31 av de 32 enskilda systemen är enskilda mikrosystem, där det största finns på Rhodos. De enskilda mikrosystem för vilken ansökan har gjorts stod för 5,24 % av den totala elförsäljningen i Grekland under 2010. Det enskilda systemet på Kreta anses vara ett litet enskilt system. Kreta stod 2010 för 3,01 % av den grekiska efterfrågan på el.

Efterfrågan per år i enskilda system

Efterfrågan per år (MWh)

Efterfrågan för år 1996

Namn på det enskilda systemet

Icke-anslutna öar som ingår i det enskilda systemet

1996

2003

2010

2013

< 3 000 GWh

< 500 GWh

Kreta

1 562 300

2 444 543

3 014 392

2 825 132

Ja

Nej

Rhodos

Rhodos

Chalki

386 630

650 115

764 401

760 658

Ja

Ja

Kos-Kalymnos

Kos

Kalymnos

Lipsi

Leros

Nisyros-Giali

Tilos

Telendos

Pserimos

156 340

281 574

351 959

352 984

Ja

Ja

Lesbos

Lesbos

153 650

259 552

308 454

288 230

Ja

Ja

Chios

Chios

Psara

Oinousses

110 480

180 868

214 449

200 042

Ja

Ja

Paros

Paros

Antiparos

Naxos

Iraklia

Koufonisia

Schinousa

Ios

Sikinos

Folegandros

95 340

164 761

208 206

194 740

Ja

Ja

Samos

Samos

Fournoi

Thymena

90 170

136 283

151 017

137 315

Ja

Ja

Syros

Syros

56 920

100 429

107 270

95 302

Ja

Ja

Thira

Thira

Thirasia

47 680

88 073

117 957

120 199

Ja

Ja

Mykonos-Dilos

Mykonos-Dilos

45 740

78 049

115 071

112 978

Ja

Ja

Lemnos

Lemnos

35 650

55 340

62 710

59 672

Ja

Ja

Karpathos

Karpathos

Kasos

26 580

30 397

37 829

36 931

Ja

Ja

Milos

Milos

Kimolos

15 460

37 331

45 819

45 402

Ja

Ja

Ikaria

Ikaria

13 110

24 359

28 845

27 613

Ja

Ja

Skyros

Skyros

9 380

14 053

16 150

14 782

Ja

Ja

Patmos

Patmos

8 770

13 988

16 738

17 020

Ja

Ja

Sifnos

Sifnos

6 540

13 180

17 966

16 521

Ja

Ja

Symi

Symi

5 250

9 819

15 054

14 662

Ja

Ja

Amorgos

Amorgos

3 840

7 284

9 816

9 072

Ja

Ja

Kythnos

Kythnos

3 610

7 089

8 309

7 991

Ja

Ja

Serifos

Serifos

2 830

6 793

8 162

7 654

Ja

Ja

Astypalea

Astypalea

2 470

5 283

6 997

6 670

Ja

Ja

Megisti

Megisti

770

1 863

2 751

3 005

Ja

Ja

Ag. Efstratios

Ag. Efstratios

540

937

1 058

1 075

Ja

Ja

Anafi

Anafi

400

858

1 110

1 179

Ja

Ja

Othoni

Othoni

330

588

674

632

Ja

Ja

Erikousa

Erikousa

220

452

710

746

Ja

Ja

Agathonisi

Agathonisi

190

388

522

642

Ja

Ja

Donousa

Donousa

180

417

676

690

Ja

Ja

Antikithyra

Antikithyra

70

199

228

241

Ja

Ja

Arkii-Marathi

Arkii-Marathi

0

175

248

312

Ja

Ja

Gavdos

Gavdos

0

0

365

471

Ja

Ja

| (45) | Tabellen ovan innehåller de enskilda system som anges i ansökan samt vissa uppgifter om vart och ett av dem. Dessa uppgifter visar att efterfrågan på el under 1996 kvalificerar samtliga enskilda system, utom Kreta, som enskilda mikrosystem i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG. När det gäller Kreta ska det dessutom nämnas att, eftersom Kreta inte var och fortfarande inte är sammanlänkat med något annat elsystem, den procentuella andelen av efterfrågan som tillgodosågs genom sammanlänkning var och fortfarande är noll, dvs. lägre än 5 %. Kreta är således ett litet enskilt system i den mening som avses i artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(45)

Tabellen ovan innehåller de enskilda system som anges i ansökan samt vissa uppgifter om vart och ett av dem. Dessa uppgifter visar att efterfrågan på el under 1996 kvalificerar samtliga enskilda system, utom Kreta, som enskilda mikrosystem i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG. När det gäller Kreta ska det dessutom nämnas att, eftersom Kreta inte var och fortfarande inte är sammanlänkat med något annat elsystem, den procentuella andelen av efterfrågan som tillgodosågs genom sammanlänkning var och fortfarande är noll, dvs. lägre än 5 %. Kreta är således ett litet enskilt system i den mening som avses i artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG.

| (46) | RAE:s yttrande innehåller inte någon kommentar om de enskilda system som anges i ansökan. |
| --- | --- |

(46)

RAE:s yttrande innehåller inte någon kommentar om de enskilda system som anges i ansökan.

| (47) | Kommissionen drar därför slutsatsen att alla de enskilda system som anges i kolumn 1 i ovanstående tabell är enskilda mikrosystem i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG, utom Kreta som är ett litet enskilt system i den mening som avses i artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen drar därför slutsatsen att alla de enskilda system som anges i kolumn 1 i ovanstående tabell är enskilda mikrosystem i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2009/72/EG, utom Kreta som är ett litet enskilt system i den mening som avses i artikel 2.26 i direktiv 2009/72/EG.

4.2   PÅTAGLIGA PROBLEM MED DRIFTEN AV KONVENTIONELLA KRAFTVERK I ENSKILDA MIKROSYSTEM

| (48) | Kommissionen anser att det finns påtagliga problem med driften av konventionella kraftverk i enskilda mikrosystem. Detta beror särskilt på följande faktorer:






  a) | Storleken på den belastning som behöver tillgodoses på öarna tillåter inte att större, effektivare och kostnadseffektivare konventionella kraftverk anläggs. Dessutom kan ett enskilt system inte vara beroende av ett enda kraftverk om driften ska ha godtagbara säkerhetsmarginaler.
  Inget av de enskilda mikrosystemen hade under 2013 en toppbelastning över 188,5 MW. Genomsnittet och medianen för toppbelastningen, 20,8 MW respektive 4,2 MW, är mycket lägre.
  Ingen av de konventionella anläggningar som för närvarande finns i de enskilda mikrosystemen har en kapacitet som är högre än 27 MW. Genomsnittet och medianen för anläggningsstorleken, 3,9 MW respektive 1,1 MW, är mycket lägre.
  Den ringa storleken på belastningen som ska tillgodoses och den kraftiga variationen i efterfrågan, som ytterligare påverkas av den ökade användningen av förnybara energikällor, begränsar också valet av teknik i de konventionella kraftverk som kan utnyttjas i de enskilda mikrosystemen.
  All konventionell produktionskapacitet i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna drivs med diesel eller eldningsolja. |
| --- | --- | --- |

(48)

Kommissionen anser att det finns påtagliga problem med driften av konventionella kraftverk i enskilda mikrosystem. Detta beror särskilt på följande faktorer:

a)

Storleken på den belastning som behöver tillgodoses på öarna tillåter inte att större, effektivare och kostnadseffektivare konventionella kraftverk anläggs. Dessutom kan ett enskilt system inte vara beroende av ett enda kraftverk om driften ska ha godtagbara säkerhetsmarginaler.

Inget av de enskilda mikrosystemen hade under 2013 en toppbelastning över 188,5 MW. Genomsnittet och medianen för toppbelastningen, 20,8 MW respektive 4,2 MW, är mycket lägre.

Ingen av de konventionella anläggningar som för närvarande finns i de enskilda mikrosystemen har en kapacitet som är högre än 27 MW. Genomsnittet och medianen för anläggningsstorleken, 3,9 MW respektive 1,1 MW, är mycket lägre.

Den ringa storleken på belastningen som ska tillgodoses och den kraftiga variationen i efterfrågan, som ytterligare påverkas av den ökade användningen av förnybara energikällor, begränsar också valet av teknik i de konventionella kraftverk som kan utnyttjas i de enskilda mikrosystemen.

All konventionell produktionskapacitet i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna drivs med diesel eller eldningsolja.

| b) | Den årliga belastningsfaktorn är låg i samtliga enskilda mikrosystem. Belastningsfaktorn översteg under år 2012 inte 0,54 i något av de enskilda mikrosystemen. Genomsnittet och medianen för toppbelastningen är båda 0,38 och alltså ännu lägre. Med tanke på prioriteringen av förnybara energikällor och det faktum att de belastningsfaktorer som används här avspeglar hela elsystemet i det enskilda mikrosystemet, är belastningsfaktorn för konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna ännu lägre.
  Den årliga belastningsfaktorn i det grekiska sammanlänkade systemet är normalt cirka 50 % för alla enheter och 65 % för värmekraftenheter (6).
  Den årliga belastningsfaktorn visar den faktiska användningen av kraftverken under ett visst år och därmed deras förmåga att generera vinst.
  Den ökade användningen av förnybara energikällor kommer att ytterligare minska den belastning som ska tillgodoses av konventionella kraftverk. |
| --- | --- |

b)

Den årliga belastningsfaktorn är låg i samtliga enskilda mikrosystem. Belastningsfaktorn översteg under år 2012 inte 0,54 i något av de enskilda mikrosystemen. Genomsnittet och medianen för toppbelastningen är båda 0,38 och alltså ännu lägre. Med tanke på prioriteringen av förnybara energikällor och det faktum att de belastningsfaktorer som används här avspeglar hela elsystemet i det enskilda mikrosystemet, är belastningsfaktorn för konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna ännu lägre.

Den årliga belastningsfaktorn i det grekiska sammanlänkade systemet är normalt cirka 50 % för alla enheter och 65 % för värmekraftenheter (6).

Den årliga belastningsfaktorn visar den faktiska användningen av kraftverken under ett visst år och därmed deras förmåga att generera vinst.

Den ökade användningen av förnybara energikällor kommer att ytterligare minska den belastning som ska tillgodoses av konventionella kraftverk.

| c) | Det finns flera projekt som syftar till att sammanlänka de icke-anslutna öarna, framför allt Kykladerna och Kreta, med det huvudsakliga grekiska sammanlänkade systemet. Såsom förklaras ovan är konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna inte lika effektiva som de kraftverk som anläggs i det sammanlänkade systemet, och de kommer därför sannolikt inte att vara ekonomiskt bärkraftiga efter en sammanlänkning av de icke-anslutna öar där kraftverken finns.
  Möjligheten att ett enskilt system kommer att sammanlänkas är därför ett allvarligt hinder för investeringar i konventionell kapacitet på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

c)

Det finns flera projekt som syftar till att sammanlänka de icke-anslutna öarna, framför allt Kykladerna och Kreta, med det huvudsakliga grekiska sammanlänkade systemet. Såsom förklaras ovan är konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna inte lika effektiva som de kraftverk som anläggs i det sammanlänkade systemet, och de kommer därför sannolikt inte att vara ekonomiskt bärkraftiga efter en sammanlänkning av de icke-anslutna öar där kraftverken finns.

Möjligheten att ett enskilt system kommer att sammanlänkas är därför ett allvarligt hinder för investeringar i konventionell kapacitet på de icke-anslutna öarna.

| d) | Den relativt låga belastning som ska tillgodoses innebär att relativt små omkastningar i efterfrågan sannolikt påverkar den produktionskapacitet som krävs inom ett visst enskilt system. Bristen på sammanlänkad kapacitet innebär att alla förändringar i efterfrågan med nödvändighet måste motsvaras av produktionskapacitet som finns inom det enskilda mikrosystemet.
  Denna faktor ökar behovet av snabbhet och flexibilitet när det gäller att reagera på mer långsiktiga omkastningar i efterfrågan.
  Detta behov av flexibilitet förstärks ytterligare genom de uppfattade svårigheterna att hitta lämpliga platser för konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna och fördröjningen i fråga om licens- och tillståndsförfaranden. |
| --- | --- |

d)

Den relativt låga belastning som ska tillgodoses innebär att relativt små omkastningar i efterfrågan sannolikt påverkar den produktionskapacitet som krävs inom ett visst enskilt system. Bristen på sammanlänkad kapacitet innebär att alla förändringar i efterfrågan med nödvändighet måste motsvaras av produktionskapacitet som finns inom det enskilda mikrosystemet.

Denna faktor ökar behovet av snabbhet och flexibilitet när det gäller att reagera på mer långsiktiga omkastningar i efterfrågan.

Detta behov av flexibilitet förstärks ytterligare genom de uppfattade svårigheterna att hitta lämpliga platser för konventionella kraftverk på de icke-anslutna öarna och fördröjningen i fråga om licens- och tillståndsförfaranden.

| e) | Förhållandet mellan högsta och lägsta årliga efterfrågan under 2012 (7) i samtliga enskilda mikrosystem är minst 3,35, men högre, ofta mycket högre, i ett visst enskilt mikrosystem. Genomsnitt och median för förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan är i själva verket 6,27 respektive 5,98.
  Förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan i det grekiska sammanlänkade systemet under 2010 är ungefär 3.
  Det högre värdet för förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan återspeglar den nivå i fråga om flexibilitet och reserver som, även inom ett visst år, behöver finnas tillgänglig inom den existerande produktionskapaciteten i ett enskilt system.
  Det är i detta avseende värt att notera att 2012 användes mobila elgeneratorer i ungefär 60 % av de enskilda mikrosystemen. |
| --- | --- |

e)

Förhållandet mellan högsta och lägsta årliga efterfrågan under 2012 (7) i samtliga enskilda mikrosystem är minst 3,35, men högre, ofta mycket högre, i ett visst enskilt mikrosystem. Genomsnitt och median för förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan är i själva verket 6,27 respektive 5,98.

Förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan i det grekiska sammanlänkade systemet under 2010 är ungefär 3.

Det högre värdet för förhållandet mellan högsta och lägsta efterfrågan återspeglar den nivå i fråga om flexibilitet och reserver som, även inom ett visst år, behöver finnas tillgänglig inom den existerande produktionskapaciteten i ett enskilt system.

Det är i detta avseende värt att notera att 2012 användes mobila elgeneratorer i ungefär 60 % av de enskilda mikrosystemen.

| (49) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det finns påtagliga problem med drift av konventionella kraftverk i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna så som anges i tabellen ovan. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det finns påtagliga problem med drift av konventionella kraftverk i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna så som anges i tabellen ovan.

4.3   BEDÖMNING AV DET BEGÄRDA UNDANTAGET FRÅN KAPITEL III

4.3.1   Undantag från bestämmelserna i kapitel III kan inte gälla ny kapacitet

| (50) | I enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG kan undantag från bestämmelserna i kapitel III endast beviljas i fråga om renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig kapacitet. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG kan undantag från bestämmelserna i kapitel III endast beviljas i fråga om renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig kapacitet.

| (51) | Följaktligen kan undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG inte beviljas för ny kapacitet. |
| --- | --- |

(51)

Följaktligen kan undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG inte beviljas för ny kapacitet.

| (52) | Eftersom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna utgör distributionsnät skulle de grekiska myndigheterna i stället, i de fall där tillståndsförfarandet för ny kapacitet inte lyckas åstadkomma tillstånd till ny kapacitet i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna, kunna överväga att använda bestämmelserna i artikel 7.3 i direktiv 2009/72/EG även för ny småskalig konventionell kapacitet. Sådan ny småskalig konventionell kapacitet kan till exempel omfatta tillfällig produktionskapacitet som kan göras tillgänglig på lång sikt utan att permanent placeras på en särskild plats. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna utgör distributionsnät skulle de grekiska myndigheterna i stället, i de fall där tillståndsförfarandet för ny kapacitet inte lyckas åstadkomma tillstånd till ny kapacitet i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna, kunna överväga att använda bestämmelserna i artikel 7.3 i direktiv 2009/72/EG även för ny småskalig konventionell kapacitet. Sådan ny småskalig konventionell kapacitet kan till exempel omfatta tillfällig produktionskapacitet som kan göras tillgänglig på lång sikt utan att permanent placeras på en särskild plats.

4.3.2   Undantag från bestämmelserna i kapitel III kan inte gälla Kreta

| (53) | Som redan nämnts utgör samtliga icke-anslutna öar enskilda mikrosystem, med undantag för Kreta som utgör ett litet enskilt system. |
| --- | --- |

(53)

Som redan nämnts utgör samtliga icke-anslutna öar enskilda mikrosystem, med undantag för Kreta som utgör ett litet enskilt system.

| (54) | Följaktligen kan undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG inte beviljas för Kreta. |
| --- | --- |

(54)

Följaktligen kan undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG inte beviljas för Kreta.

4.3.3   Undantag från bestämmelserna i kapitel III omfattar inte förnybara energikällor och kraftvärmeverk

| (55) | I ansökan nämns det inte uttryckligen att det begärda undantaget endast gäller konventionella anläggningar. |
| --- | --- |

(55)

I ansökan nämns det inte uttryckligen att det begärda undantaget endast gäller konventionella anläggningar.

| (56) | I artikel 133.3 i lag 4001/2011 utesluts dock uttryckligen el producerad från förnybara energikällor, från högeffektiva kraftvärme- eller hybridanläggningar och när det gäller egenproducenter från tillämpningsområdet för den produktionslicens med ensamrätt som kan tilldelas PPC. Detta framgår även av artikel 225 i regelverket för icke-anslutna öar. |
| --- | --- |

(56)

I artikel 133.3 i lag 4001/2011 utesluts dock uttryckligen el producerad från förnybara energikällor, från högeffektiva kraftvärme- eller hybridanläggningar och när det gäller egenproducenter från tillämpningsområdet för den produktionslicens med ensamrätt som kan tilldelas PPC. Detta framgår även av artikel 225 i regelverket för icke-anslutna öar.

| (57) | Dessutom gäller den inlämnade motiveringen endast påtagliga problem som rör driften av konventionella kraftverk. Det är i själva verket rimligt att dessa kraftverk står inför påtagliga problem, bland annat till följd av den ökade användningen av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

(57)

Dessutom gäller den inlämnade motiveringen endast påtagliga problem som rör driften av konventionella kraftverk. Det är i själva verket rimligt att dessa kraftverk står inför påtagliga problem, bland annat till följd av den ökade användningen av förnybara energikällor.

| (58) | Även om ansökan skulle ha som mål att begära undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG för andra produktionsanläggningar än konventionella kraftverk kan undantaget inte beviljas, eftersom inga motiverande skäl anges. |
| --- | --- |

(58)

Även om ansökan skulle ha som mål att begära undantag från bestämmelserna i kapitel III i direktiv 2009/72/EG för andra produktionsanläggningar än konventionella kraftverk kan undantaget inte beviljas, eftersom inga motiverande skäl anges.

4.3.4   Undantag för tillstånd till renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig kapacitet kan beviljas

| (59) | Mot bakgrund av ovannämnda påtagliga problem med drift av konventionella kraftverk i de små enskilda systemen kan undantag beviljas för tillstånd till befintlig konventionell kapacitet i den mån detta avser renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig konventionell kapacitet. Ett sådant tillstånd kan beviljas PPC direkt. |
| --- | --- |

(59)

Mot bakgrund av ovannämnda påtagliga problem med drift av konventionella kraftverk i de små enskilda systemen kan undantag beviljas för tillstånd till befintlig konventionell kapacitet i den mån detta avser renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig konventionell kapacitet. Ett sådant tillstånd kan beviljas PPC direkt.

| (60) | I detta beslut om undantag gäller följande:






  a) | Befintlig konventionell produktionskapacitet omfattar projekt för anläggande av konventionell produktionskapacitet där en licens från RAE redan har beviljats och inte har dragits tillbaka den dag då detta beslut träder i kraft. |
| --- | --- | --- |

(60)

I detta beslut om undantag gäller följande:

a)

Befintlig konventionell produktionskapacitet omfattar projekt för anläggande av konventionell produktionskapacitet där en licens från RAE redan har beviljats och inte har dragits tillbaka den dag då detta beslut träder i kraft.

| b) | Fullständig demolering av den huvudsakliga produktionskapaciteten i en befintlig anläggning och ersättning med en ny anläggning för elproduktion anses vara anläggande av ny kapacitet. |
| --- | --- |

b)

Fullständig demolering av den huvudsakliga produktionskapaciteten i en befintlig anläggning och ersättning med en ny anläggning för elproduktion anses vara anläggande av ny kapacitet.

| c) | Placering av tillfällig produktionskapacitet i omedelbar närhet av den befintliga kapaciteten utgör en utvidgning av den befintliga kapaciteten. |
| --- | --- |

c)

Placering av tillfällig produktionskapacitet i omedelbar närhet av den befintliga kapaciteten utgör en utvidgning av den befintliga kapaciteten.

| (61) | Det finns dock inga skäl för ett undantag från de kriterier och villkor, t.ex. de som föreskrivs i artikel 7.2 i direktiv 2009/72/EG, som gäller för att ett tillstånd ska beviljas PPC. |
| --- | --- |

(61)

Det finns dock inga skäl för ett undantag från de kriterier och villkor, t.ex. de som föreskrivs i artikel 7.2 i direktiv 2009/72/EG, som gäller för att ett tillstånd ska beviljas PPC.

| (62) | Om undantaget beviljas PPC direkt är det dessutom viktigt att villkoren föreskriver skyldigheterna avseende den tidsfrist inom vilken de godkända konventionella kraftverken måste vara fullt fungerande, samt innehåller bestämmelser som säkerställer fullständigt och verkligt uppfyllande av dessa skyldigheter. När ett sådant tillstånd löper ut kan RAE på egen hand besluta att tillståndet förlängs, men endast om det löpt ut av skäl som ligger helt utanför PPC:s kontroll. När ett sådant tillstånd löper ut bör RAE organisera ett tillståndsförfarande helt i enlighet med artikel 7.1 i direktiv 2009/72/EG, och därmed inkludera deltagande av tredje parter. |
| --- | --- |

(62)

Om undantaget beviljas PPC direkt är det dessutom viktigt att villkoren föreskriver skyldigheterna avseende den tidsfrist inom vilken de godkända konventionella kraftverken måste vara fullt fungerande, samt innehåller bestämmelser som säkerställer fullständigt och verkligt uppfyllande av dessa skyldigheter. När ett sådant tillstånd löper ut kan RAE på egen hand besluta att tillståndet förlängs, men endast om det löpt ut av skäl som ligger helt utanför PPC:s kontroll. När ett sådant tillstånd löper ut bör RAE organisera ett tillståndsförfarande helt i enlighet med artikel 7.1 i direktiv 2009/72/EG, och därmed inkludera deltagande av tredje parter.

4.3.5   Undantaget kan inte omfatta anbudsförfarande avseende ny kapacitet

| (63) | Definitionsmässigt gäller anbudsförfaranden i den mening som avses i artikel 8 i direktiv 2009/72/EG den kapacitet som återstår att anläggas och tillståndsprövas, och som därmed utgör ny kapacitet. |
| --- | --- |

(63)

Definitionsmässigt gäller anbudsförfaranden i den mening som avses i artikel 8 i direktiv 2009/72/EG den kapacitet som återstår att anläggas och tillståndsprövas, och som därmed utgör ny kapacitet.

| (64) | Av de skäl som redan har angetts ovan bör undantag för ny kapacitet i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG inte beviljas. |
| --- | --- |

(64)

Av de skäl som redan har angetts ovan bör undantag för ny kapacitet i enlighet med artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG inte beviljas.

4.4   BEDÖMNING AV DET BEGÄRDA UNDANTAGET FRÅN KAPITEL VIII

4.4.1   Undantag från bestämmelserna i kapitel VIII omfattar inte artikel 32 om tredje parts tillträde

| (65) | Ansökan gäller undantag från kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG och kan därmed anses omfatta en begäran om undantag från bestämmelserna i artikel 32 om tredje parts tillträde. |
| --- | --- |

(65)

Ansökan gäller undantag från kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG och kan därmed anses omfatta en begäran om undantag från bestämmelserna i artikel 32 om tredje parts tillträde.

| (66) | Ansökan anger inte om det begärda undantaget omfattar även artikel 32 i direktiv 2009/72/EG, och ger inte heller några skäl som motiverar ett sådant undantag. I lag 4001/2011 och i regelverket för icke-anslutna öar åläggs i stället Deddie att ge icke-diskriminerande tillträde för tredje part till det distributionssystem som drivs av Deddie (t.ex. artikel 127 i lag 4001/2011). Följaktligen kan ett sådant undantag inte beviljas. |
| --- | --- |

(66)

Ansökan anger inte om det begärda undantaget omfattar även artikel 32 i direktiv 2009/72/EG, och ger inte heller några skäl som motiverar ett sådant undantag. I lag 4001/2011 och i regelverket för icke-anslutna öar åläggs i stället Deddie att ge icke-diskriminerande tillträde för tredje part till det distributionssystem som drivs av Deddie (t.ex. artikel 127 i lag 4001/2011). Följaktligen kan ett sådant undantag inte beviljas.

4.4.2   Undantag från artikel 33 om öppnande av marknaderna och ömsesidighet

4.4.2.1   Inga skäl för permanent undantag från artikel 33 i direktiv 2009/72/EG

| (67) | Ansökan hävdar i huvudsak att PPC bör förbli den enda leverantören med licens att försörja kunder på de icke-anslutna öarna, med motiveringen att utveckling av nödvändig infrastruktur för elmarknadens drift och tillsyn i enskilda mikrosystem, tillsammans med den som krävs för marknadsöppnande för tredjepartsleverantörer, innebär att driftskostnaderna för operatörerna på de icke-anslutna öarna uppväger konsumenternas fördelar från ett öppnande av marknaden. |
| --- | --- |

(67)

Ansökan hävdar i huvudsak att PPC bör förbli den enda leverantören med licens att försörja kunder på de icke-anslutna öarna, med motiveringen att utveckling av nödvändig infrastruktur för elmarknadens drift och tillsyn i enskilda mikrosystem, tillsammans med den som krävs för marknadsöppnande för tredjepartsleverantörer, innebär att driftskostnaderna för operatörerna på de icke-anslutna öarna uppväger konsumenternas fördelar från ett öppnande av marknaden.

| (68) | Som framgår av RAE:s yttrande är syftet med den infrastruktur som installerats på de icke-anslutna öarna att säkerställa att den allmännyttiga skyldigheten kan administreras i enlighet med gällande lag och på ett öppet, kontrollerbart och icke-diskriminerande sätt. Dessutom krävs infrastrukturen för driften av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna ur teknisk och ekonomisk synvinkel. Eftersom infrastrukturen i vilket fall som helst är nödvändig för att uppfylla dessa krav, oberoende av antalet leverantörer som är licensierade på de icke-anslutna öarna, innebär följaktligen ett marknadsöppnande inte ökade kostnader för infrastrukturen. |
| --- | --- |

(68)

Som framgår av RAE:s yttrande är syftet med den infrastruktur som installerats på de icke-anslutna öarna att säkerställa att den allmännyttiga skyldigheten kan administreras i enlighet med gällande lag och på ett öppet, kontrollerbart och icke-diskriminerande sätt. Dessutom krävs infrastrukturen för driften av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna ur teknisk och ekonomisk synvinkel. Eftersom infrastrukturen i vilket fall som helst är nödvändig för att uppfylla dessa krav, oberoende av antalet leverantörer som är licensierade på de icke-anslutna öarna, innebär följaktligen ett marknadsöppnande inte ökade kostnader för infrastrukturen.

| (69) | Även om liknande infrastruktur krävs finns det ingen inneboende koppling mellan marknadsöppnande och den tekniska driften av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna eller den allmännyttiga skyldigheten, eftersom det inte finns något orsakssamband mellan å ena sidan den tekniska och ekonomiska driften av dessa enskilda system och tillämpningen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med gällande lagkrav och å andra sidan frågan om huruvida en eller flera leverantörer har licens att försörja elkonsumenter på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(69)

Även om liknande infrastruktur krävs finns det ingen inneboende koppling mellan marknadsöppnande och den tekniska driften av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna eller den allmännyttiga skyldigheten, eftersom det inte finns något orsakssamband mellan å ena sidan den tekniska och ekonomiska driften av dessa enskilda system och tillämpningen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med gällande lagkrav och å andra sidan frågan om huruvida en eller flera leverantörer har licens att försörja elkonsumenter på de icke-anslutna öarna.

| (70) | Det stämmer att den högre produktionskostnaden på de icke-anslutna öarna jämfört med produktionskostnaden i det sammanlänkade systemet måste täckas av leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna genom att respektive del av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten fördelas som en funktion av leverantörernas elförsäljning till sina kunder. Fastställande av produktionskostnaderna på de icke-anslutna öarna är i vilket som fall som helst ett krav för att avgöra den ekonomiska ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, oavsett antalet leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(70)

Det stämmer att den högre produktionskostnaden på de icke-anslutna öarna jämfört med produktionskostnaden i det sammanlänkade systemet måste täckas av leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna genom att respektive del av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten fördelas som en funktion av leverantörernas elförsäljning till sina kunder. Fastställande av produktionskostnaderna på de icke-anslutna öarna är i vilket som fall som helst ett krav för att avgöra den ekonomiska ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, oavsett antalet leverantörer som är verksamma på de icke-anslutna öarna.

| (71) | Den enda ytterligare kravet för marknadsöppnande är fördelningen av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten till respektive leverantör som en funktion av elförsäljningen till deras kunder. Även tillhörande kunduppgifter, särskilt mätaruppgifter, krävs, oavsett om en eller flera leverantörer har licens att försörja kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(71)

Den enda ytterligare kravet för marknadsöppnande är fördelningen av ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten till respektive leverantör som en funktion av elförsäljningen till deras kunder. Även tillhörande kunduppgifter, särskilt mätaruppgifter, krävs, oavsett om en eller flera leverantörer har licens att försörja kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna.

| (72) | Att bevilja ersättning för den allmännyttiga skyldigheten till leverantörer innebär följaktligen enbart möjlighet att koppla kundernas mätaruppgifter till en viss licensierad leverantör, dvs. en i första hand administrativ process som bygger på information som helt eller i mycket stor utsträckning samlas in oavsett om marknadsöppnande föreligger eller inte på de icke-anslutna öarna. Dessutom är denna möjlighet en förutsättning för försörjningen på varje korrekt fungerande elmarknad. Sådana kostnader kan därför inte godtas som skäl till undantag avseende marknadsöppnande, eftersom de inte är specifika för verksamheten i enskilda system på icke-anslutna öar och inte kopplade till ett påtagligt problem med driften av dessa system. |
| --- | --- |

(72)

Att bevilja ersättning för den allmännyttiga skyldigheten till leverantörer innebär följaktligen enbart möjlighet att koppla kundernas mätaruppgifter till en viss licensierad leverantör, dvs. en i första hand administrativ process som bygger på information som helt eller i mycket stor utsträckning samlas in oavsett om marknadsöppnande föreligger eller inte på de icke-anslutna öarna. Dessutom är denna möjlighet en förutsättning för försörjningen på varje korrekt fungerande elmarknad. Sådana kostnader kan därför inte godtas som skäl till undantag avseende marknadsöppnande, eftersom de inte är specifika för verksamheten i enskilda system på icke-anslutna öar och inte kopplade till ett påtagligt problem med driften av dessa system.

| (73) | Det är viktigt att notera att upprättande av register för att koppla mätaruppgifter till leverantörer är en del av den infrastruktur som behöver inrättas. Anläggning av hela den planerade infrastrukturen kommer att underlätta optimal drift av enskilda elsystem, samtidigt som ett fullständigt genomförande av de tillhörande investeringarna inte är en nödvändig förutsättning för att marknadsöppnande ska äga rum. |
| --- | --- |

(73)

Det är viktigt att notera att upprättande av register för att koppla mätaruppgifter till leverantörer är en del av den infrastruktur som behöver inrättas. Anläggning av hela den planerade infrastrukturen kommer att underlätta optimal drift av enskilda elsystem, samtidigt som ett fullständigt genomförande av de tillhörande investeringarna inte är en nödvändig förutsättning för att marknadsöppnande ska äga rum.

| (74) | Det faktum att det kan förekomma stora variationer i värdet för den genomsnittliga rörliga produktionskostnaden per år och icke-ansluten ö är oväsentligt. Även om sådana variationer kan påvisas gäller de i själva verket produktionskostnaden för el inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Det finns redan krav att detta belopp fastställs för administrationen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med lagkraven, och detta påverkas dessutom inte på något sätt av antalet leverantörer med licens att försörja kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna. Med tanke på att administrationen av den allmännyttiga skyldigheten redan bygger på ett månatligt system, separat för varje enskilt system, är det svårt att föreställa sig att stora årliga variationer per icke-ansluten ö kan ge upphov till väsentliga problem. |
| --- | --- |

(74)

Det faktum att det kan förekomma stora variationer i värdet för den genomsnittliga rörliga produktionskostnaden per år och icke-ansluten ö är oväsentligt. Även om sådana variationer kan påvisas gäller de i själva verket produktionskostnaden för el inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Det finns redan krav att detta belopp fastställs för administrationen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med lagkraven, och detta påverkas dessutom inte på något sätt av antalet leverantörer med licens att försörja kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna. Med tanke på att administrationen av den allmännyttiga skyldigheten redan bygger på ett månatligt system, separat för varje enskilt system, är det svårt att föreställa sig att stora årliga variationer per icke-ansluten ö kan ge upphov till väsentliga problem.

| (75) | Av ovanstående följer att antalet leverantörer med licens att försörja kunder på de icke-anslutna öarna varken har någon inneboende koppling till den tekniska och ekonomiska driften av de enskilda systemen eller till tillämpningen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med relevanta lagkrav. |
| --- | --- |

(75)

Av ovanstående följer att antalet leverantörer med licens att försörja kunder på de icke-anslutna öarna varken har någon inneboende koppling till den tekniska och ekonomiska driften av de enskilda systemen eller till tillämpningen av den allmännyttiga skyldigheten i enlighet med relevanta lagkrav.

| (76) | Det kan dessutom noteras att marknadsöppnande har fördelar som uppväger kostnaderna, om sådana finns, för marknadsöppnandet. Alternativa leverantörer på de icke-anslutna öarna skulle, så som RAE påpekar, kunna ge ytterligare betydande fördelar för de kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna, genom att kombinera elförsörjning med tillhandahållande av andra tjänster. |
| --- | --- |

(76)

Det kan dessutom noteras att marknadsöppnande har fördelar som uppväger kostnaderna, om sådana finns, för marknadsöppnandet. Alternativa leverantörer på de icke-anslutna öarna skulle, så som RAE påpekar, kunna ge ytterligare betydande fördelar för de kunder som är baserade på de icke-anslutna öarna, genom att kombinera elförsörjning med tillhandahållande av andra tjänster.

| (77) | Ansökan om permanent undantag från artikel 33 bör följaktligen inte beviljas. |
| --- | --- |

(77)

Ansökan om permanent undantag från artikel 33 bör följaktligen inte beviljas.

4.4.2.2   Begränsad varaktighet för undantag från artikel 33 i direktiv 2009/72/EG för ett enskilt system

| (78) | Mot bakgrund av ovanstående måste det erkännas att marknadsöppnande kräver praktiska åtgärder som möjliggör att enskilda system på icke-anslutna öar kan drivas helt i enlighet med regelverket för icke-anslutna öar. Praktiska problem i samband med marknadsöppnande kan innebära antingen att de register som krävs för att koppla mätare och mätaruppgifter till leverantörer inte är tillgängliga eller att den optimala infrastrukturkonfigurationen ännu inte finns på plats. På denna grundval kan man tänka sig att bevilja ett tidsbegränsat undantag från artikel 33 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av ovanstående måste det erkännas att marknadsöppnande kräver praktiska åtgärder som möjliggör att enskilda system på icke-anslutna öar kan drivas helt i enlighet med regelverket för icke-anslutna öar. Praktiska problem i samband med marknadsöppnande kan innebära antingen att de register som krävs för att koppla mätare och mätaruppgifter till leverantörer inte är tillgängliga eller att den optimala infrastrukturkonfigurationen ännu inte finns på plats. På denna grundval kan man tänka sig att bevilja ett tidsbegränsat undantag från artikel 33 i direktiv 2009/72/EG.

| (79) | Vid bedömningen av varaktigheten för ett sådant undantag från kapitel VIII är följande två överväganden relevanta:






  a) | Som redan påpekats är det viktigaste kravet för marknadsöppnande på de icke-anslutna öarna att det finns tillgång till ett register på de icke-anslutna öarna så att mätaruppgifter kan kopplas till en viss leverantör. I artikel 327.4 i regelverket för icke-anslutna öar föreskrivs att det register som krävs för detta ändamål är klart senast två år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft. Tillgången till registret är en nödvändig förutsättning för marknadsöppnande i praktiken. |
| --- | --- | --- |

(79)

Vid bedömningen av varaktigheten för ett sådant undantag från kapitel VIII är följande två överväganden relevanta:

a)

Som redan påpekats är det viktigaste kravet för marknadsöppnande på de icke-anslutna öarna att det finns tillgång till ett register på de icke-anslutna öarna så att mätaruppgifter kan kopplas till en viss leverantör. I artikel 327.4 i regelverket för icke-anslutna öar föreskrivs att det register som krävs för detta ändamål är klart senast två år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft. Tillgången till registret är en nödvändig förutsättning för marknadsöppnande i praktiken.

| b) | Fullbordandet av investeringsprogrammet för infrastruktur som ska installeras på de icke-anslutna öarna skulle i praktiken säkert underlätta marknadsöppnande på de icke-anslutna öarna. Detta är dock inte ett nödvändigt krav. I artikel 237.7 i regelverket för icke-anslutna öar fastställs en tidsplan där alla nuvarande icke-anslutna öar antas vara utrustade med den tillkommande infrastrukturen som ska installeras på de icke-anslutna öarna senast fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft. |
| --- | --- |

b)

Fullbordandet av investeringsprogrammet för infrastruktur som ska installeras på de icke-anslutna öarna skulle i praktiken säkert underlätta marknadsöppnande på de icke-anslutna öarna. Detta är dock inte ett nödvändigt krav. I artikel 237.7 i regelverket för icke-anslutna öar fastställs en tidsplan där alla nuvarande icke-anslutna öar antas vara utrustade med den tillkommande infrastrukturen som ska installeras på de icke-anslutna öarna senast fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft.

| (80) | Följaktligen bör ett undantag från marknadsöppnande beviljas för minst två år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft, dvs. till och med den 17 februari 2016, för att de register som är en nödvändig förutsättning för marknadsöppnande ska fastställas. Eftersom hela infrastrukturen måste vara installerad senast fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft bör undantagets giltighet i alla händelser begränsas till fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft, dvs. till och med den 17 februari 2019, för samtliga enskilda system på de icke-anslutna öarna. Eftersom undantaget endast kan motiveras om marknadsöppnandet hindras av påtagliga och väsentliga problem som kan anses bero direkt på det ofullbordade investeringsprogrammet för infrastrukturen på de icke-anslutna öarna bör det kontrolleras regelbundet om dessa problem kvarstår i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö. Riktmärke för en sådan kontroll bör vara en investeringsplan, upprättad av Deddie och godkänd av de behöriga grekiska myndigheterna, för installation av den nödvändiga infrastrukturen på de icke-anslutna öarna. Denna plan bör därför vara avslutad och godkänd senast den 17 februari 2015. |
| --- | --- |

(80)

Följaktligen bör ett undantag från marknadsöppnande beviljas för minst två år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft, dvs. till och med den 17 februari 2016, för att de register som är en nödvändig förutsättning för marknadsöppnande ska fastställas. Eftersom hela infrastrukturen måste vara installerad senast fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft bör undantagets giltighet i alla händelser begränsas till fem år efter det att regelverket för icke-anslutna öar trätt i kraft, dvs. till och med den 17 februari 2019, för samtliga enskilda system på de icke-anslutna öarna. Eftersom undantaget endast kan motiveras om marknadsöppnandet hindras av påtagliga och väsentliga problem som kan anses bero direkt på det ofullbordade investeringsprogrammet för infrastrukturen på de icke-anslutna öarna bör det kontrolleras regelbundet om dessa problem kvarstår i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö. Riktmärke för en sådan kontroll bör vara en investeringsplan, upprättad av Deddie och godkänd av de behöriga grekiska myndigheterna, för installation av den nödvändiga infrastrukturen på de icke-anslutna öarna. Denna plan bör därför vara avslutad och godkänd senast den 17 februari 2015.

| (81) | För att inte försena marknadsöppnandet i onödan bör Deddies investeringsplan för infrastruktur godkännas av RAE, och de enskilda systemen på Kreta och Rhodos bör prioriteras, eftersom dessa är de mest befolkade icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(81)

För att inte försena marknadsöppnandet i onödan bör Deddies investeringsplan för infrastruktur godkännas av RAE, och de enskilda systemen på Kreta och Rhodos bör prioriteras, eftersom dessa är de mest befolkade icke-anslutna öarna.

| (82) | Från och med den 17 februari 2016, och därefter årligen fram till den 17 februari 2019, bör Deddie upprätta en rapport, som bör godkännas av RAE, och ange på vilka grunder marknadsöppnande ännu inte har skett i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö. Rapporten bör offentliggöras och anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

(82)

Från och med den 17 februari 2016, och därefter årligen fram till den 17 februari 2019, bör Deddie upprätta en rapport, som bör godkännas av RAE, och ange på vilka grunder marknadsöppnande ännu inte har skett i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö. Rapporten bör offentliggöras och anmälas till kommissionen.

4.4.3   Undantaget från bestämmelserna i kapitel VIII omfattar inte artikel 34

| (83) | Ansökan gäller undantag från kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG och kan därmed anses omfatta en begäran om undantag från artikel 34 om direktledningar i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(83)

Ansökan gäller undantag från kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG och kan därmed anses omfatta en begäran om undantag från artikel 34 om direktledningar i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2009/72/EG.

| (84) | Ansökan anger inte om det begärda undantaget omfattar även artikel 34 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(84)

Ansökan anger inte om det begärda undantaget omfattar även artikel 34 i direktiv 2009/72/EG.

| (85) | Även om ansökan är avsedd att begära undantag från artikel 34 i direktiv 2009/72/EG bör ett sådant undantag följaktligen inte beviljas eftersom inga motiverande skäl anges. |
| --- | --- |

(85)

Även om ansökan är avsedd att begära undantag från artikel 34 i direktiv 2009/72/EG bör ett sådant undantag följaktligen inte beviljas eftersom inga motiverande skäl anges.

4.4.4   Sammanlänkningar – tillämpning av undantaget från kapitlen III och VIII

| (86) | Det aktuella undantaget gäller enskilda mikrosystem som tydligt kännetecknas av att de inte är sammanlänkade med andra elsystem, eller när det gäller små enskilda system att de endast i mycket begränsad omfattning är sammanlänkade med andra elsystem. |
| --- | --- |

(86)

Det aktuella undantaget gäller enskilda mikrosystem som tydligt kännetecknas av att de inte är sammanlänkade med andra elsystem, eller när det gäller små enskilda system att de endast i mycket begränsad omfattning är sammanlänkade med andra elsystem.

| (87) | Dock gäller följande:






  a) | Enligt den nyligen godkända tioåriga utvecklingsplanen för den systemansvarige för överföringssystemet i Grekland (nedan kallad ADMIE) förväntas sammanlänkningen av Kykladerna fullbordas i tre faser fram till 2018, där vissa öar i Kykladerna ska vara anslutna till det grekiska sammanlänkade systemet långt tidigare. |
| --- | --- | --- |

(87)

Dock gäller följande:

a)

Enligt den nyligen godkända tioåriga utvecklingsplanen för den systemansvarige för överföringssystemet i Grekland (nedan kallad ADMIE) förväntas sammanlänkningen av Kykladerna fullbordas i tre faser fram till 2018, där vissa öar i Kykladerna ska vara anslutna till det grekiska sammanlänkade systemet långt tidigare.

| b) | Dessutom förväntas sammanlänkningen för Kreta vara klar 2020. De relevanta delarna av projektet under de första tre åren har tagits med i ADMIE:s godkända tioåriga utvecklingsplan från 2013. Den slutliga planen måste tas med i den tioåriga utvecklingsplan som kommer att godkännas under 2014. |
| --- | --- |

b)

Dessutom förväntas sammanlänkningen för Kreta vara klar 2020. De relevanta delarna av projektet under de första tre åren har tagits med i ADMIE:s godkända tioåriga utvecklingsplan från 2013. Den slutliga planen måste tas med i den tioåriga utvecklingsplan som kommer att godkännas under 2014.

| (88) | Det är nödvändigt att uttryckligen föreskriva att det aktuella undantaget för ett visst enskilt system upphör automatiskt så snart en länk mellan ett visst enskilt system och det grekiska sammanlänkade systemet har blivit fullt fungerande. |
| --- | --- |

(88)

Det är nödvändigt att uttryckligen föreskriva att det aktuella undantaget för ett visst enskilt system upphör automatiskt så snart en länk mellan ett visst enskilt system och det grekiska sammanlänkade systemet har blivit fullt fungerande.

| (89) | Deddie ägs till 100 % av PPC, även om det är juridiskt och funktionellt avskilt. I motsats till en systemansvarig för distributionssystem i den mening som avses i direktiv 2009/72/EG har Deddie också omfattande arbetsuppgifter avseende driften av enskilda system på icke-anslutna öar och av elproduktionen på de icke-anslutna öarna, inklusive den konventionella produktionskapacitet som ägs av PPC och därmed även dess ekonomiska utbyte. Såsom anges ovan påverkar sammanlänkningen den ekonomiska bärkraften för de konventionella kraftverk som för närvarande finns i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(89)

Deddie ägs till 100 % av PPC, även om det är juridiskt och funktionellt avskilt. I motsats till en systemansvarig för distributionssystem i den mening som avses i direktiv 2009/72/EG har Deddie också omfattande arbetsuppgifter avseende driften av enskilda system på icke-anslutna öar och av elproduktionen på de icke-anslutna öarna, inklusive den konventionella produktionskapacitet som ägs av PPC och därmed även dess ekonomiska utbyte. Såsom anges ovan påverkar sammanlänkningen den ekonomiska bärkraften för de konventionella kraftverk som för närvarande finns i de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna.

| (90) | Undantag bör endast beviljas om de är proportionella och inte sträcker sig längre än vad som är strikt nödvändigt. Det är därför nödvändigt att ge tydliga incitament och visa öppenhet när det gäller beslut om att sammanlänka de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(90)

Undantag bör endast beviljas om de är proportionella och inte sträcker sig längre än vad som är strikt nödvändigt. Det är därför nödvändigt att ge tydliga incitament och visa öppenhet när det gäller beslut om att sammanlänka de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna.

| (91) | I artikel 108 i lag 4001/2011 föreskrivs följande:
  ”ADMIE ska senast den 31 mars varje år lämna in en tioårsplan till RAE angående utvecklingen av det grekiska elöverföringssystemet [...] tioårsplanen angående utvecklingen av det grekiska elöverföringssystemet ska särskilt [...] c) tillhandahålla en teknisk och ekonomisk kostnads-nyttoanalys av större arbeten i överföringsnätet [...], särskilt i fråga om [...] sammanlänkningar mellan öar och överföringssystemet, inklusive en tidsplan, uppskattat kassaflöde och finansieringsbehov för alla investeringsprojekt.” |
| --- | --- |

(91)

I artikel 108 i lag 4001/2011 föreskrivs följande:

”ADMIE ska senast den 31 mars varje år lämna in en tioårsplan till RAE angående utvecklingen av det grekiska elöverföringssystemet [...] tioårsplanen angående utvecklingen av det grekiska elöverföringssystemet ska särskilt [...] c) tillhandahålla en teknisk och ekonomisk kostnads-nyttoanalys av större arbeten i överföringsnätet [...], särskilt i fråga om [...] sammanlänkningar mellan öar och överföringssystemet, inklusive en tidsplan, uppskattat kassaflöde och finansieringsbehov för alla investeringsprojekt.”

| (92) | För att säkerställa tydliga incitament och öppenhet när det gäller beslut om att sammanlänka enskilda system på de icke-anslutna öarna bör de grekiska myndigheterna säkerställa följande:






  a) | Att ADMIE, Deddie och RAE, i samband med tillståndsprövning eller anbudsförfarande för befintlig eller ny kapacitet i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö, systematiskt överväger alternativet att sammanlänka det enskilda system i vilket den aktuella icke-anslutna ön ingår. Ett tillstånd till befintlig eller ny kapacitet bör vägras om anläggande av en länk är kostnadseffektivare. Kostnaderna bör omfatta alla kostnader för att tillhandahålla el till slutkunder inom det enskilda systemet, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten. |
| --- | --- | --- |

(92)

För att säkerställa tydliga incitament och öppenhet när det gäller beslut om att sammanlänka enskilda system på de icke-anslutna öarna bör de grekiska myndigheterna säkerställa följande:

a)

Att ADMIE, Deddie och RAE, i samband med tillståndsprövning eller anbudsförfarande för befintlig eller ny kapacitet i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö, systematiskt överväger alternativet att sammanlänka det enskilda system i vilket den aktuella icke-anslutna ön ingår. Ett tillstånd till befintlig eller ny kapacitet bör vägras om anläggande av en länk är kostnadseffektivare. Kostnaderna bör omfatta alla kostnader för att tillhandahålla el till slutkunder inom det enskilda systemet, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten.

| b) | Att ADMIE:s kostnads-nyttoanalys för större arbeten i överföringsnätet, i enlighet med artikel 108 i lag 4001/2011, enbart tar hänsyn till verkliga kostnader för investeringar och drift av sammanlänkningen. Särskilt bör den inte ta hänsyn till uteblivna intäkter eller värdeminskning avseende de konventionella produktionstillgångar som redan finns anlagda på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

b)

Att ADMIE:s kostnads-nyttoanalys för större arbeten i överföringsnätet, i enlighet med artikel 108 i lag 4001/2011, enbart tar hänsyn till verkliga kostnader för investeringar och drift av sammanlänkningen. Särskilt bör den inte ta hänsyn till uteblivna intäkter eller värdeminskning avseende de konventionella produktionstillgångar som redan finns anlagda på de icke-anslutna öarna.

| c) | Att RAE offentliggör, i samband med ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011, de totala kostnaderna, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder i vart och ett av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Om anläggandet av en länk inte ingår i ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011 som godkänts av RAE, kommer RAE att på eget initiativ eller på begäran av en tredje part organisera ett anbudsförfarande enligt artikel 22.7 b i direktiv 2009/72/EG för anläggande av en länk som ansluter ett eller flera enskilda system på icke-anslutna öar. En länk bör anläggas om den minskar de totala kostnaderna, inklusive ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

c)

Att RAE offentliggör, i samband med ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011, de totala kostnaderna, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder i vart och ett av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Om anläggandet av en länk inte ingår i ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011 som godkänts av RAE, kommer RAE att på eget initiativ eller på begäran av en tredje part organisera ett anbudsförfarande enligt artikel 22.7 b i direktiv 2009/72/EG för anläggande av en länk som ansluter ett eller flera enskilda system på icke-anslutna öar. En länk bör anläggas om den minskar de totala kostnaderna, inklusive ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder på de icke-anslutna öarna.

| d) | Att RAE fastställer en tydlig tidsfrist för när anläggandet av en länk ska vara klart. Om länken inte anläggs alls eller inte anläggs inom den tidsfrist som fastställts av RAE bör skadestånd sökas för icke realiserade kostnadsbesparingar. |
| --- | --- |

d)

Att RAE fastställer en tydlig tidsfrist för när anläggandet av en länk ska vara klart. Om länken inte anläggs alls eller inte anläggs inom den tidsfrist som fastställts av RAE bör skadestånd sökas för icke realiserade kostnadsbesparingar.

4.5   VARAKTIGHET

| (93) | Det är nödvändigt att se över de omständigheter som utgör grunden för det aktuella undantaget, särskilt efter det att planerna för att sammanlänka vissa enskilda system ska vara klara och när tidsfristerna för installation av infrastruktur enligt artikel 237 i regelverket för icke-anslutna öar har löpt ut. |
| --- | --- |

(93)

Det är nödvändigt att se över de omständigheter som utgör grunden för det aktuella undantaget, särskilt efter det att planerna för att sammanlänka vissa enskilda system ska vara klara och när tidsfristerna för installation av infrastruktur enligt artikel 237 i regelverket för icke-anslutna öar har löpt ut.

| (94) | Följaktligen ska varje undantag gälla till och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(94)

Följaktligen ska varje undantag gälla till och med den 1 januari 2021.

4.6   RETROAKTIV VERKAN

| (95) | Såsom anges ovan innebar ansökan av den 17 januari 2012 en förnyelse av den ursprungliga ansökan som lämnades in 2003. |
| --- | --- |

(95)

Såsom anges ovan innebar ansökan av den 17 januari 2012 en förnyelse av den ursprungliga ansökan som lämnades in 2003.

| (96) | I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG, som upphävts genom direktiv 2009/72/EG, fanns också bestämmelser som tillät medlemsstater att ansöka om undantag från vissa bestämmelser i det direktivet om det fanns påtagliga problem med driften av små enskilda system och enskilda mikrosystem. I enlighet med artikel 48 i direktiv 2009/72/EG ska hänvisningar till den upphävda artikeln 26.1 i direktiv 2003/54/EG anses som hänvisningar till artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(96)

I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG, som upphävts genom direktiv 2009/72/EG, fanns också bestämmelser som tillät medlemsstater att ansöka om undantag från vissa bestämmelser i det direktivet om det fanns påtagliga problem med driften av små enskilda system och enskilda mikrosystem. I enlighet med artikel 48 i direktiv 2009/72/EG ska hänvisningar till den upphävda artikeln 26.1 i direktiv 2003/54/EG anses som hänvisningar till artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG.

| (97) | Definitionerna av litet enskilt system och enskilt mikrosystem i artikel 2.26 och 2.27 i direktiv 2003/54/EG är identiska med dem som används i artikel 2.26 och 2.27 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(97)

Definitionerna av litet enskilt system och enskilt mikrosystem i artikel 2.26 och 2.27 i direktiv 2003/54/EG är identiska med dem som används i artikel 2.26 och 2.27 i direktiv 2009/72/EG.

| (98) | Båda dessa definitioner hänvisar till efterfrågan på el i enskilda system under 1996, som inte har förändrats. Dessutom var Kreta inte sammanlänkat med det grekiska sammanlänkade systemet vare sig 2003 eller 2012, eller vid den tidpunkt då det aktuella beslutet om undantag träder i kraft. |
| --- | --- |

(98)

Båda dessa definitioner hänvisar till efterfrågan på el i enskilda system under 1996, som inte har förändrats. Dessutom var Kreta inte sammanlänkat med det grekiska sammanlänkade systemet vare sig 2003 eller 2012, eller vid den tidpunkt då det aktuella beslutet om undantag träder i kraft.

| (99) | Följaktligen var samtliga enskilda mikroelsystem och små enskilda elsystem som betecknas som enskilda mikrosystem eller små enskilda system i ansökan att anse som sådana, både när den första ansökan lämnades in och när det aktuella beslutet om undantag träder i kraft. |
| --- | --- |

(99)

Följaktligen var samtliga enskilda mikroelsystem och små enskilda elsystem som betecknas som enskilda mikrosystem eller små enskilda system i ansökan att anse som sådana, både när den första ansökan lämnades in och när det aktuella beslutet om undantag träder i kraft.

| (100) | Följaktligen har inga rättsliga eller faktiska förändringar inträffat beträffande de små enskilda system och enskilda mikrosystem som kan omfattas av undantag enligt direktiv 2003/54/EG och direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(100)

Följaktligen har inga rättsliga eller faktiska förändringar inträffat beträffande de små enskilda system och enskilda mikrosystem som kan omfattas av undantag enligt direktiv 2003/54/EG och direktiv 2009/72/EG.

| (101) | I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG medgavs beviljande av undantag från kapitel III som innehåller bestämmelser, liksom kapitel III i direktiv 2009/72/EG, om tillstånds- och anbudsförfaranden för ny kapacitet. |
| --- | --- |

(101)

I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG medgavs beviljande av undantag från kapitel III som innehåller bestämmelser, liksom kapitel III i direktiv 2009/72/EG, om tillstånds- och anbudsförfaranden för ny kapacitet.

| (102) | I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG medgavs beviljande av undantag från kapitel VII som innehåller bestämmelser, liksom kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG, om tredje parts tillträde, marknadsöppnande och direktledningar. |
| --- | --- |

(102)

I artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG medgavs beviljande av undantag från kapitel VII som innehåller bestämmelser, liksom kapitel VIII i direktiv 2009/72/EG, om tredje parts tillträde, marknadsöppnande och direktledningar.

| (103) | Om kommissionen hade beviljat undantag som svar på den ursprungliga ansökan skulle den ha kunnat göra det på samma villkor som gäller för det aktuella undantaget enligt direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

(103)

Om kommissionen hade beviljat undantag som svar på den ursprungliga ansökan skulle den ha kunnat göra det på samma villkor som gäller för det aktuella undantaget enligt direktiv 2009/72/EG.

| (104) | Dessutom har de faktiska omständigheterna inte förändrats sedan 2003. De icke-anslutna öarnas geografiska läge, de ekonomiska faktorer som styr drift av elsystemen inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna och karaktären av de påtagliga problem som finns angående drift av konventionella kraftverk inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna har inte ändrats väsentligt sedan 2003. |
| --- | --- |

(104)

Dessutom har de faktiska omständigheterna inte förändrats sedan 2003. De icke-anslutna öarnas geografiska läge, de ekonomiska faktorer som styr drift av elsystemen inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna och karaktären av de påtagliga problem som finns angående drift av konventionella kraftverk inom de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna har inte ändrats väsentligt sedan 2003.

| (105) | Behandlingen av den ursprungliga ansökan har pågått sedan 2003. Kommissionens passivitet bör inte vara till nackdel för Republiken Grekland. Republiken Grekland har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG och artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG och lämnat in en väl motiverad begäran om undantag enligt dessa artiklar för de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

(105)

Behandlingen av den ursprungliga ansökan har pågått sedan 2003. Kommissionens passivitet bör inte vara till nackdel för Republiken Grekland. Republiken Grekland har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 26.1 i direktiv 2003/54/EG och artikel 44.1 i direktiv 2009/72/EG och lämnat in en väl motiverad begäran om undantag enligt dessa artiklar för de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna.

| (106) | Det är därför lämpligt att det aktuella beslutet om undantag har verkan från och med dagen för anmälan av den ursprungliga ansökan, dvs. från och med den 5 december 2003. |
| --- | --- |

(106)

Det är därför lämpligt att det aktuella beslutet om undantag har verkan från och med dagen för anmälan av den ursprungliga ansökan, dvs. från och med den 5 december 2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut är tillämpligt på små enskilda system och enskilda mikrosystem som anges i tabell.

I detta beslut gäller att Kreta är ett litet enskilt system, medan samtliga övriga enskilda system är enskilda mikrosystem.

Artikel 2

1.   Ett undantag beviljas från bestämmelserna i artikel 33 i direktiv 2009/72/EG för små enskilda system och enskilda mikrosystem.

2.   Detta undantag ska gälla till och med den 17 februari 2016 eller tills fullbordad installation av infrastrukturen enligt artikel 237.7 i regelverket för icke-anslutna öar, beroende på vilket som infaller sist. Under alla omständigheter ska detta undantag upphöra att gälla den 17 februari 2019.

3.   De grekiska myndigheterna ska senast den 17 februari 2015 upprätta en plan för infrastrukturinvesteringar enligt artikel 237.7 i regelverket för icke-anslutna öar, där det anges, separat för varje enskilt system på icke-anslutna öar, när infrastrukturen ska vara helt installerad. I denna plan ska Kreta och Rhodos prioriteras.

4.   Från och med den 17 februari 2016, och därefter årligen fram till den 17 februari 2019, ska de grekiska myndigheterna utarbeta en rapport där man för varje enskilt system på de icke-anslutna öarna anger följande: a) om marknadsöppnande har ägt rum, b) status för infrastrukturinvesteringarna i förhållande till den berörda planen, c) påtagliga och väsentliga problem som kvarstår inför marknadsöppnande, och d) om dessa problem direkt kan hänföras till att infrastrukturinvesteringen enligt artikel 237.7 i regelverket för icke-anslutna öar inte fullbordats.

Artikel 3

1.   Ett undantag beviljas från bestämmelserna i artikel 7.1 i direktiv 2009/72/EG enligt vilket tillstånd för renovering, uppgradering och utvidgning av befintlig konventionell kapacitet inom enskilda mikrosystem kan beviljas PPC direkt.

2.   I detta beslut om undantag gäller följande:

| a) | Befintlig konventionell produktionskapacitet ska omfatta projekt för renovering, uppgradering och utvidgning av konventionell produktionskapacitet där det finns en giltig licens utfärdad av RAE på dagen för delgivningen av detta beslut. |
| --- | --- |

a)

Befintlig konventionell produktionskapacitet ska omfatta projekt för renovering, uppgradering och utvidgning av konventionell produktionskapacitet där det finns en giltig licens utfärdad av RAE på dagen för delgivningen av detta beslut.

| b) | Fullständig demolering av den huvudsakliga produktionskapaciteten i en befintlig anläggning och ersättning med en ny anläggning för elproduktion ska inte utgöra befintlig kapacitet utan anläggande av ny kapacitet. |
| --- | --- |

b)

Fullständig demolering av den huvudsakliga produktionskapaciteten i en befintlig anläggning och ersättning med en ny anläggning för elproduktion ska inte utgöra befintlig kapacitet utan anläggande av ny kapacitet.

| c) | Placering av tillfällig konventionell produktionskapacitet i omedelbar närhet av befintlig kapacitet ska utgöra en utvidgning av befintlig kapacitet. |
| --- | --- |

c)

Placering av tillfällig konventionell produktionskapacitet i omedelbar närhet av befintlig kapacitet ska utgöra en utvidgning av befintlig kapacitet.

3.   När det tillstånd som beviljas i enlighet med den första punkten löper ut kan RAE på egen hand besluta att tillståndet förlängs, förutsatt att förseningarna helt beror på omständigheter som ligger utanför PPC:s kontroll.

4.   Detta undantag ska inte längre gälla för tillstånd som beviljats enligt den första punkten och som har löpt ut eller dragits tillbaka.

5.   Alla övriga bestämmelser i artikel 7 i direktiv 2009/72/EG fortsätter att gälla fullt ut.

6.   Detta undantag är giltigt fram till den 1 januari 2021.

Artikel 4

1.   De undantag som föreskrivs i detta beslut ska inte längre gälla för små enskilda system och enskilda mikrosystem när de väl anslutits till det sammanlänkade systemet.

2.   För de grekiska myndigheterna gäller följande:

| a) | De ska, i samband med tillstånds- eller anbudsförfarande för ny kapacitet i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö, systematiskt överväga alternativet att sammanlänka det enskilda system i vilket den aktuella icke-anslutna ön ingår. Ett tillstånd för ny kapacitet ska vägras om anläggande av en länk är kostnadseffektivare. Kostnaderna ska omfatta alla kostnader för att tillhandahålla el till slutkunder inom det enskilda systemet, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten. |
| --- | --- |

a)

De ska, i samband med tillstånds- eller anbudsförfarande för ny kapacitet i ett visst enskilt system på en icke-ansluten ö, systematiskt överväga alternativet att sammanlänka det enskilda system i vilket den aktuella icke-anslutna ön ingår. Ett tillstånd för ny kapacitet ska vägras om anläggande av en länk är kostnadseffektivare. Kostnaderna ska omfatta alla kostnader för att tillhandahålla el till slutkunder inom det enskilda systemet, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten.

| b) | De ska säkerställa att ADMIE:s kostnads-nyttoanalys för större arbeten i överföringsnätet, i enlighet med artikel 108 i lag 4001/2011, enbart ska ta hänsyn till verkliga kostnader för investeringar och drift av den projekterade sammanlänkningen. Den ska inte ta hänsyn till uteblivna intäkter eller värdeminskning avseende de konventionella produktionstillgångar som redan finns anlagda på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

b)

De ska säkerställa att ADMIE:s kostnads-nyttoanalys för större arbeten i överföringsnätet, i enlighet med artikel 108 i lag 4001/2011, enbart ska ta hänsyn till verkliga kostnader för investeringar och drift av den projekterade sammanlänkningen. Den ska inte ta hänsyn till uteblivna intäkter eller värdeminskning avseende de konventionella produktionstillgångar som redan finns anlagda på de icke-anslutna öarna.

| c) | De ska offentliggöra, i samband med ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011, de totala kostnaderna, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder i vart och ett av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Om anläggandet av en länk inte ingår i ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011 som godkänts av RAE, ska de grekiska myndigheterna på eget initiativ eller på begäran av en tredje part organisera ett anbudsförfarande enligt artikel 22.7 b i direktiv 2009/72/EG för anläggande av en länk som ansluter ett eller flera enskilda system på icke-anslutna öar. En länk ska anläggas om den minskar de totala kostnaderna, inklusive ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder på de icke-anslutna öarna. |
| --- | --- |

c)

De ska offentliggöra, i samband med ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011, de totala kostnaderna, inklusive ersättning för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder i vart och ett av de enskilda systemen på de icke-anslutna öarna. Om anläggandet av en länk inte ingår i ADMIE:s tioåriga investeringsplan enligt artikel 108 i lag 4001/2011 som godkänts av RAE, ska de grekiska myndigheterna på eget initiativ eller på begäran av en tredje part organisera ett anbudsförfarande enligt artikel 22.7 b i direktiv 2009/72/EG för anläggande av en länk som ansluter ett eller flera enskilda system på icke-anslutna öar. En länk ska anläggas om den minskar de totala kostnaderna, inklusive ersättningen för den allmännyttiga skyldigheten, för att försörja elkunder på de icke-anslutna öarna.

| d) | De ska fastställa en tydlig tidsfrist för när anläggandet av länken ska vara klart. Om länken inte anläggs alls eller inte anläggs inom den tidsfrist som fastställts ska de grekiska myndigheterna söka skadestånd för icke realiserade kostnadsbesparingar. |
| --- | --- |

d)

De ska fastställa en tydlig tidsfrist för när anläggandet av länken ska vara klart. Om länken inte anläggs alls eller inte anläggs inom den tidsfrist som fastställts ska de grekiska myndigheterna söka skadestånd för icke realiserade kostnadsbesparingar.

Artikel 5

Beslutet ska tillämpas från och med den 5 december 2003.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 14 augusri 2014.

På kommissionens vägnar

Michel BARNIER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (EUT L 176, 15.7.2003. s. 37).

2

(3)  Regeringens officiella tidning 270/B/7.2.2014.

3

(4)  I och med artikel 36 i lag 4067/2012 har de extra kostnaderna flyttats från leverantörer till konsumenter. Enligt denna artikel gäller systemet i avvaktan på att den allmännyttiga skyldigheten tilldelas i enlighet med artikel 55 i lag 4001/2011 och efter ingåendet av regelverket för icke-anslutna öar i enlighet med artikel 130 i lag 4001/2011.

4

(5)  Regeringens officiella tidning 2783/B/2.12.2011.

5

(6)  För närvarande har de, med hänsyn till de exceptionella omständigheterna till följd av de ekonomiska kriserna i Grekland, minskat till 37 % för alla enheter och 42 % för värmekraftenheter.

6

(7)  Uppgifterna avser 2012 för nästan alla enskilda system, med få undantag där 2011 används eftersom de senaste tillgängliga uppgifterna gällde detta år.

7

---

Rättelser

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/28

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 139 av den 11 maj 1998
  )

På sidan 6, skäl 4, ska det

i stället för:

”... i vilken valörerna och de tekniska specifikationerna (diameter, tjocklek, vikt, färg, materialsammansättning och kant) för de nya euromynten anges.”

vara:

”... i vilken valörerna och de tekniska specifikationerna (diameter, tjocklek, vikt, färg, materialsammansättning och rand) för de nya euromynten anges.”

På sidan 7, artikel 1, tabellen, sista kolumnen, rubriken, ska det

i stället för:

”Kant”

vara:

”Rand”

På sidan 7, artikel 1, tabellen, sista kolumnen, första raden, ska det

i stället för:

”kantgravyr”

vara:

”randprägling”

---

| 22.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 248/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 248/28

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 423/1999 av den 22 februari 1999 om att ändra förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52 av den 27 februari 1999
  )

På sidan 2, andra skälet, andra meningen, ska det

i stället för:

”Den europeiska sammanslutningen för synskadade (European Blind Union) har efter att ha undersökt stickprov ur de första produktionsserierna klagat på att 50- och 10-centsmyntens kantutformning inte överensstämmer med kantutformningen på de provexemplar som sammanslutningen godkände ...”

vara:

”Den europeiska sammanslutningen för synskadade (European Blind Union) har efter att ha undersökt stickprov ur de första produktionsserierna klagat på att 50- och 10-centsmyntens randutformning inte överensstämmer med randutformningen på de provexemplar som sammanslutningen godkände ...”

På sidan 2, andra skälet, femte meningen, ska det

i stället för:

”För att tillmötesgå kraven från den europeiska sammanslutningen för synskadade och undvika eventuella risker för feltolkningar i framtiden bör specifikationen för 50-och 10-centsmyntens kan ändras från ’grov räffling’ till ’mjuk räffling’ vilket bättre återger den kantform som sammanslutningen ursprungligen godtog för dessa två mynt.”

vara:

”För att tillmötesgå kraven från den europeiska sammanslutningen för synskadade och undvika eventuella risker för feltolkningar i framtiden bör specifikationen för 50-och 10-centsmyntens rand ändras från ’grov räffling’ till ’mjuk räffling’ vilket bättre återger den randform som sammanslutningen ursprungligen godtog för dessa två mynt.”

På sidan 2, tredje skälet, ska det

i stället för:

”Det är väsentligt att begränsa ändringarna av de tekniska specifikationerna till vikten för 50-centsmyntet och till kanten för 10- och 50-centsmynten ...”

vara:

”Det är väsentligt att begränsa ändringarna av de tekniska specifikationerna till vikten för 50-centsmyntet och till randen för 10- och 50-centsmynten ...”.

---