# Europeiska unionens L 223/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 223 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången29 juli 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 223

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången29 juli 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 818/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter kungsfiskar i Nafo 3M med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 819/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i I och II med fartyg som för fransk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 820/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2014 av den 28 juli 2014 om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 vad gäller ursprungsreglerna, enligt det allmänna preferenssystemet, för cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av cykeldelar med ursprung i Malaysia | 19 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 823/2014 av den 28 juli 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/504/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juli 2014 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU vad gäller mallen för att lämna uppgifter om beredskaps- och insatsplanering för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  [delgivet med nr C(2014) 5180]

   (
  1
  ) | 25 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 818/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter kungsfiskar i Nafo 3M med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 819/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i I och II med fartyg som för fransk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EU) nr 820/2014 av den 24 juli 2014 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2014 av den 28 juli 2014 om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 vad gäller ursprungsreglerna, enligt det allmänna preferenssystemet, för cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av cykeldelar med ursprung i Malaysia

19

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 823/2014 av den 28 juli 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

BESLUT

2014/504/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juli 2014 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU vad gäller mallen för att lämna uppgifter om beredskaps- och insatsplanering för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  [delgivet med nr C(2014) 5180]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 5180]

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 818/2014

av den 24 juli 2014

om förbud mot fiske efter kungsfiskar i Nafo 3M med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i en av Europeiska unionens medlemsstater, eller som för en av dessa medlemsstaters flagg, medfört att halvårskvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i en av Europeiska unionens medlemsstater, eller som för en av dessa medlemsstaters flagg, medfört att halvårskvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda riktat fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda riktat fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats de medlemsstater som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Riktat fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i de medlemsstater som anges i samma bilaga, eller som för dessa medlemsstaters flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 18/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Europeiska unionen (alla medlemsstater) |
| Bestånd | RED/N3M |
| Art | Kungsfiskar (Sebastes spp) |
| Område | NAFO 3M |
| Datum | 10.7.2014 |

Nr

18/TQ43

Medlemsstat

Europeiska unionen (alla medlemsstater)

Bestånd

RED/N3M

Art

Kungsfiskar (Sebastes spp)

Område

NAFO 3M

Datum

10.7.2014

---

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 819/2014

av den 24 juli 2014

om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i I och II med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 16/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | LIN/1/2. |
| Art | Långa (Molva molva) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i I och II |
| Datum | 7.7.2014 |

Nr

16/TQ43

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

LIN/1/2.

Art

Långa (Molva molva)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i I och II

Datum

7.7.2014

---

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 820/2014

av den 24 juli 2014

om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats de medlemsstater som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionens fartyg, i vissa andra vatten än unionens vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 17/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | LIN/05EI. |
| Art | Långa (Molva molva) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i V |
| Datum för stängning | 7.7.2014 |

Nr

17/TQ43

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

LIN/05EI.

Art

Långa (Molva molva)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i V

Datum för stängning

7.7.2014

---

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 821/2014

av den 28 juli 2014

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), särskilt artiklarna 38.10, 46.3, 115.4 och 125.8 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 215/2014 (2) fastställs de bestämmelser som krävs för att planera programmen. I syfte att säkerställa genomförandet av de program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonderna) måste närmare bestämmelser fastställas om tillämpningen av förordning (EU) nr 1303/2013. För att det ska vara enkelt att få en överblick över bestämmelserna och åtkomst till dem bör de fastställas i en enda genomförandeakt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 215/2014 (2) fastställs de bestämmelser som krävs för att planera programmen. I syfte att säkerställa genomförandet av de program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonderna) måste närmare bestämmelser fastställas om tillämpningen av förordning (EU) nr 1303/2013. För att det ska vara enkelt att få en överblick över bestämmelserna och åtkomst till dem bör de fastställas i en enda genomförandeakt.

| (2) | För att öka flexibiliteten när stöd mobiliseras från olika källor till finansieringsinstrument som förvaltas av den förvaltande myndigheten på ett av de sätt som avses i artikel 38.4 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 är det nödvändigt att klargöra hur programbidragen överförs och förvaltas. Det bör särskilt klargöras under vilka omständigheter ett finansieringsinstrument kan få bidrag från mer än ett program eller från mer än ett insatsområde eller en prioriterad åtgärd i samma program samt villkoren för när nationella offentliga eller privata bidrag till finansieringsinstrument på slutmottagarnivå kan betraktas som nationella resurser för medfinansiering. |
| --- | --- |

(2)

För att öka flexibiliteten när stöd mobiliseras från olika källor till finansieringsinstrument som förvaltas av den förvaltande myndigheten på ett av de sätt som avses i artikel 38.4 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 är det nödvändigt att klargöra hur programbidragen överförs och förvaltas. Det bör särskilt klargöras under vilka omständigheter ett finansieringsinstrument kan få bidrag från mer än ett program eller från mer än ett insatsområde eller en prioriterad åtgärd i samma program samt villkoren för när nationella offentliga eller privata bidrag till finansieringsinstrument på slutmottagarnivå kan betraktas som nationella resurser för medfinansiering.

| (3) | En modell måste fastställas för rapportering om finansieringsinstrument till kommissionen för att garantera att den förvaltande myndigheten tillhandahåller den information som krävs i artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 på ett enhetligt och jämförbart sätt. Modellen för rapportering om finansieringsinstrument krävs också för att kommissionen ska kunna sammanfatta uppgifterna om de framsteg som gjorts för att finansiera och genomföra finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(3)

En modell måste fastställas för rapportering om finansieringsinstrument till kommissionen för att garantera att den förvaltande myndigheten tillhandahåller den information som krävs i artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 på ett enhetligt och jämförbart sätt. Modellen för rapportering om finansieringsinstrument krävs också för att kommissionen ska kunna sammanfatta uppgifterna om de framsteg som gjorts för att finansiera och genomföra finansieringsinstrument.

| (4) | I syfte att garantera harmoniserad visuell identitet för informations- och kommunikationsåtgärder som rör verksamheter inom ramen för unionens sammanhållningspolitik bör anvisningar för skapande av unionens emblem och definition av standardfärgerna fastställas liksom tekniska krav för visning av unionens emblem och hänvisning till den eller de fonder som ger verksamheten stöd. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att garantera harmoniserad visuell identitet för informations- och kommunikationsåtgärder som rör verksamheter inom ramen för unionens sammanhållningspolitik bör anvisningar för skapande av unionens emblem och definition av standardfärgerna fastställas liksom tekniska krav för visning av unionens emblem och hänvisning till den eller de fonder som ger verksamheten stöd.

| (5) | I syfte att garantera harmoniserad visuell identitet för informations- och kommunikationsåtgärder för infrastruktur- och byggverksamhet inom ramen för unionens sammanhållningspolitik bör tekniska krav för skyltar och permanenta plaketter för infrastruktur- och byggverksamhet fastställas om det totala offentliga stödet för varje verksamhet överstiger 500 000 euro. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att garantera harmoniserad visuell identitet för informations- och kommunikationsåtgärder för infrastruktur- och byggverksamhet inom ramen för unionens sammanhållningspolitik bör tekniska krav för skyltar och permanenta plaketter för infrastruktur- och byggverksamhet fastställas om det totala offentliga stödet för varje verksamhet överstiger 500 000 euro.

| (6) | Vid tillämpningen av artikel 125.2 d i förordning (EU) nr 1303/2013 måste tekniska krav fastställas för systemet för elektronisk registrering och lagring av uppgifter om varje verksamhet som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner. |
| --- | --- |

(6)

Vid tillämpningen av artikel 125.2 d i förordning (EU) nr 1303/2013 måste tekniska krav fastställas för systemet för elektronisk registrering och lagring av uppgifter om varje verksamhet som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner.

| (7) | För effektivt genomförande av artikel 122.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 är det nödvändigt att garantera att de tekniska kraven för systemet för registrering och lagring av uppgifter säkerställer full driftskompatibilitet med det system som avses i artikel 122.3 i den förordningen på arkitektonisk, teknisk och semantisk nivå. |
| --- | --- |

(7)

För effektivt genomförande av artikel 122.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 är det nödvändigt att garantera att de tekniska kraven för systemet för registrering och lagring av uppgifter säkerställer full driftskompatibilitet med det system som avses i artikel 122.3 i den förordningen på arkitektonisk, teknisk och semantisk nivå.

| (8) | De detaljerade tekniska kraven för systemet för registrering och lagring av uppgifter bör vara tillräckligt väl dokumenterade för att säkerställa en verifikationskedja för överensstämmelsen med de rättsliga kraven. |
| --- | --- |

(8)

De detaljerade tekniska kraven för systemet för registrering och lagring av uppgifter bör vara tillräckligt väl dokumenterade för att säkerställa en verifikationskedja för överensstämmelsen med de rättsliga kraven.

| (9) | I systemet för registrering och lagring av uppgifter bör det även ingå lämpliga sökverktyg och rapporteringsfunktioner så att man på ett enkelt sätt kan ta fram och sammanställa uppgifter från systemet för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner. |
| --- | --- |

(9)

I systemet för registrering och lagring av uppgifter bör det även ingå lämpliga sökverktyg och rapporteringsfunktioner så att man på ett enkelt sätt kan ta fram och sammanställa uppgifter från systemet för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

NÄRMARE BESTÄMMELSER FÖR ÖVERFÖRING OCH FÖRVALTNING AV PROGRAMBIDRAG OCH RAPPORTERING OM FINANSIERINGSINSTRUMENT

Artikel 1

Överföring och förvaltning av programbidrag

(Artikel 38.10 i förordning (EU) nr 1303/2013)

1.   Om ett finansieringsinstrument får bidrag från mer än ett program eller från mer än ett insatsområde eller en prioriterad åtgärd inom ett och samma program ska det organ som genomför finansieringsinstrumentet föra separata konton eller ha en lämplig separat kontokod för bidrag från varje program, insatsområde eller prioriterad åtgärd för rapporterings- och revisionsändamål.

2.   Om finansieringsinstrument får nationella offentliga eller privata bidrag på slutmottagarnivå i enlighet med de fondspecifika reglerna, ska de organ som genomför finansieringsinstrumenten förvalta de nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering och som givits på slutmottagarnivå i enlighet med punkterna 3–6.

3.   De organ som genomför finansieringsinstrument ska kunna dokumentera

| a) | rättsliga överenskommelser med privata eller offentliga enheter rörande nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering, och enheterna ska tillhandahålla denna dokumentation på slutmottagarnivå, |
| --- | --- |

a)

rättsliga överenskommelser med privata eller offentliga enheter rörande nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering, och enheterna ska tillhandahålla denna dokumentation på slutmottagarnivå,

| b) | effektiv överföring av resurser som utgör nationell medfinansiering från privata eller offentliga enheter till slutmottagare, |
| --- | --- |

b)

effektiv överföring av resurser som utgör nationell medfinansiering från privata eller offentliga enheter till slutmottagare,

| c) | nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering från privata eller offentliga enheter och som meddelats organet som genomför finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

c)

nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering från privata eller offentliga enheter och som meddelats organet som genomför finansieringsinstrument.

4.   De organ som genomför finansieringsinstrument ska ha det övergripande ansvaret för investeringen i slutmottagarna och för den efterföljande övervakningen av bidragen från programmen i enlighet med finansieringsöverenskommelserna.

5.   De organ som genomför finansieringsinstrument ska se till att de utgifter som täcks av nationella offentliga eller privata bidrag som utgör nationell medfinansiering är stödberättigande innan de deklareras till den förvaltande myndigheten.

6.   De organ som genomför finansieringsinstrument ska dokumentera verifieringskedjan för nationella offentliga eller privata bidrag som utgör medfinansiering ända till slutmottagaren.

Artikel 2

Modell för rapportering om finansieringsinstrument

(Artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1303/2013)

När det gäller den särskilda rapport som avses i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska de förvaltande myndigheterna använda den modell som fastställts i bilaga I till den här förordningen.

KAPITEL II

TEKNISKA KRAV PÅ INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSÅTGÄRDER GÄLLANDE VERKSAMHETER SAMT ANVISNINGAR FÖR SKAPANDE AV UNIONENS EMBLEM OCH EN DEFINITION AV STANDARDFÄRGER

(Artikel 115.4 i förordning (EU) nr 1303/2013)

Artikel 3

Anvisningar för skapande av emblemet och en definition av standardfärger

Unionens emblem ska skapas i enlighet med de grafiska normerna i bilaga II.

Artikel 4

Tekniska krav vid återgivning av unionens emblem och vid hänvisningar till den fond eller de fonder som stöder verksamheten

1.   Det unionsemblem som avses i avsnitt 2.2 punkt 1 a i bilaga XII till förordning (EU) nr 1303/2013 ska publiceras i färg på webbsidor. I alla andra medier ska färg om möjligt användas, och en enfärgad version får endast användas i välmotiverade fall.

2.   Unionens emblem ska alltid vara väl synligt och placeras på en framträdande plats. Emblemets placering och storlek ska vara lämpliga med tanke på materialets eller dokumentets storlek. Kravet på hänvisning till fonden eller fonderna ska inte gälla för små reklamföremål.

3.   Om unionens emblem och hänvisningen till unionen och relevant fond förekommer på en webbsida ska

| a) | unionens emblem och hänvisningen till unionen synas direkt på skärmen utan att användaren behöver rulla sidan, och |
| --- | --- |

a)

unionens emblem och hänvisningen till unionen synas direkt på skärmen utan att användaren behöver rulla sidan, och

| b) | hänvisningen till relevant fond finnas på samma webbplats. |
| --- | --- |

b)

hänvisningen till relevant fond finnas på samma webbplats.

4.   Namnet ”Europeiska unionen” ska alltid skrivas ut i sin helhet. Finansieringsinstrumentets namn ska innehålla en uppgift om att det får stöd från ESI-fonderna. I kombination med unionens emblem får typsnitten Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana eller Ubuntu användas. Kursiveringar, understrykningar eller teckeneffekter får inte användas. Text får inte överlappa unionens emblem på något sätt. Teckenstorleken ska vara i proportion till emblemets storlek. Färgen på typsnittet ska vara reflexblå, svart eller vit, beroende på bakgrunden.

5.   Om andra logotyper förekommer utöver unionens emblem ska unionens emblem vara av minst samma storlek, både till höjd och bredd, som den största av dessa logotyper.

Artikel 5

Tekniska krav för permanenta plaketter och tillfälliga eller permanenta skyltar

1.   Verksamhetens namn och huvudsyfte, unionens emblem tillsammans med hänvisningen till unionen och fonden eller fonderna på den tillfälliga skylt som avses i avsnitt 2.2 punkt 4 i bilaga XII till förordning (EU) nr 1303/2013 ska uppta minst 25 % av skylten.

2.   Verksamhetens namn och huvudsyftet med de åtgärder som stöds av verksamheten, unionens emblem tillsammans med hänvisningen till unionen och fonden eller fonderna på den permanenta plakett eller skylt som avses i avsnitt 2.2 punkt 5 i bilaga XII till förordning (EU) nr 1303/2013 ska uppta minst 25 % av plaketten eller skylten.

KAPITEL III

SYSTEM FÖR REGISTRERING OCH LAGRING AV UPPGIFTER

(Artikel 125.8 i förordning (EU) nr 1303/2013)

Artikel 6

Allmänna bestämmelser

Systemet för registrering och lagring av uppgifter om verksamheter som avses i artikel 125.2 d i förordning (EU) nr 1303/2013 ska vara förenligt med de tekniska kraven i artiklarna 7–11.

Artikel 7

Skydd och bevarande av uppgifter och dokument och deras integritet

1.   Åtkomst till systemet ska grunda sig på rättigheter som fastställts på förhand för olika typer av användare och ska upphöra då den inte längre är nödvändig.

2.   Systemet ska föra logg över alla registreringar, ändringar och raderingar av dokument och uppgifter.

3.   Systemet ska inte tillåta ändring av innehållet i dokument med elektronisk signatur. En tidsstämpel, som bekräftar när dokumentet med elektronisk signatur sparades, ska genereras och kopplas till dokumentet, och det ska inte vara möjligt att ändra den. Radering av sådana dokument ska loggas i enlighet med punkt 2.

4.   Uppgifterna ska säkerhetskopieras med jämna mellanrum. Säkerhetskopian av hela innehållet i datakatalogen med de elektroniska filerna ska kunna tas i bruk i en nödsituation.

5.   Den elektroniska lagringsenheten ska skyddas så att ingen information kan gå förlorad eller ändras. Skyddet ska omfatta fysiskt skydd mot olämpliga temperaturer eller fuktnivåer, brand- eller stöldvarningssystem samt lämpligt skydd mot virusattacker, hackare eller annat otillåtet dataintrång.

6.   Uppgifter, format och datamiljöer ska överföras så ofta från systemet att läsbarhet och tillgång till dokument och uppgifter kan garanteras fram till den relevanta periodens slut i enlighet med artikel 140.1 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Artikel 8

Driftskompatibilitet

1.   Systemet ska vara driftskompatibelt med det system för uppgiftsutbyte för stödmottagare på elektronisk väg som avses i artikel 122.3 i förordning (EU) nr 1303/2013.

I tillämpliga fall ska systemet underlätta verifieringen av om de uppgifter som stödmottagarna lämnar är sanningsenliga och fullständiga innan de lagras på ett säkert sätt.

2.   Systemet ska vara kompatibelt med andra relevanta datasystem inom de nationella interoperabilitetsramarna samt det europeiska ramverket för interoperabilitet som inrättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG (3).

3.   Systemet ska vara kompatibelt på teknisk och semantisk nivå. De tekniska kraven ska stödja standardformaten för datautbyte och se till att dessa format kan läsas och utbytas mellan heterogena system.

Artikel 9

Söknings- och rapporteringsfunktioner

I systemet ska ingå

| a) | lämpliga sökverktyg för att underlätta sökning av dokument, uppgifter och deras metadata, |
| --- | --- |

a)

lämpliga sökverktyg för att underlätta sökning av dokument, uppgifter och deras metadata,

| b) | en rapporteringsfunktion som gör det möjligt att ta fram rapporter på grundval av på förhand fastställda kriterier, särskilt om de uppgifter som fastställts i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 (4), |
| --- | --- |

b)

en rapporteringsfunktion som gör det möjligt att ta fram rapporter på grundval av på förhand fastställda kriterier, särskilt om de uppgifter som fastställts i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 (4),

| c) | en möjlighet att spara, exportera eller skriva ut de rapporter som avses i punkt b, eller en länk till en yttre tillämpning som tillhandahåller denna möjlighet. |
| --- | --- |

c)

en möjlighet att spara, exportera eller skriva ut de rapporter som avses i punkt b, eller en länk till en yttre tillämpning som tillhandahåller denna möjlighet.

Artikel 10

Dokumentering av systemet

Den förvaltande myndigheten ska tillhandahålla detaljerad och uppdaterad funktionsdokumentation och teknisk dokumentation avseende användningen av systemet och dess egenskaper, och relevanta enheter som ansvarar för förvaltningen av programmet, kommissionen och Europeiska revisionsrätten ska på begäran få tillgång till denna dokumentation.

Den dokumentation som avses i det första stycket ska visa att förordning (EU) nr 1303/2013 genomförts i den berörda medlemsstaten.

Artikel 11

Säkerheten för informationsutbytet

Det system som används ska skyddas genom lämpliga säkerhetsåtgärder för klassificering av dokument samt skydd av informationssystem och personuppgifter. Dessa åtgärder ska vara förenliga med internationella normer och nationella rättskrav.

De säkerhetsåtgärder som avses i första stycket ska skydda nätverk och överföringsenheter där systemet samverkar med andra moduler och system.

Artikel 12

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juli 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 215/2014 av den 7 mars 2014 om tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden när det gäller metoder för stöd till klimatförändringsmål, fastställande av delmål och mål i resultatramen samt nomenklaturen för insatskategorier för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 69, 8.3.2014, s. 65).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA) (EUT L 260, 3.10.2009, s. 20).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 av den 3 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EUT L 138, 13.5.2014, s. 5).

4

---

BILAGA I

Modell för rapportering om finansieringsinstrument

| Nr | Uppgifter som krävs för varje finansieringsinstrument |
| --- | --- |
| I.   Från vilket program och vilken prioritering eller åtgärd ESI-fondernas stöd kommer (artikel 46.2 a i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 1 | Insatsområden eller prioriterade åtgärder som stöder finansieringsinstrumentet, inklusive fondandelsfond i ESI-fondsprogrammet |
| 1.1 | Hänvisning (nummer och namn) till varje insatsområde eller prioriterad åtgärd som stöderer finansieringsinstrumentet i ESI-fondsprogrammet |
| 2 | Namnet på den eller de ESI-fonder som stöder finansieringsinstrumentet inom insatsområdet eller den prioriterade åtgärden |
| 3 | Det eller de tematiska mål som avses i artikel 9 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 och som får stöd från finansieringsinstrumentet |
| 4 | Andra ESI-fondsprogram som ger bidrag till finansieringsinstrumentet |
| 4.1 | CCI-numret för varje övrigt ESI-fondsprogram som ger bidrag till finansieringsinstrumentet |
| II.   Beskrivning av finansieringsinstrumentet och genomförandebestämmelserna (artikel 46.2 b i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 5 | Finansieringsinstrumentets namn |
| 6 | Den officiella adressen/företagsadressen (land och stad) för finansieringsinstrumentet |
| 7 | Genomförandebestämmelser |
| 7.1 | Finansieringsinstrument som inrättats på unionsnivå och som förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen, i enlighet med artikel 38.1 a i förordning (EU) nr 1303/2013, och som får bidrag från ESI-fondsprogrammet |
| 7.1.1 | Namnet på finansieringsinstrument på unionsnivå |
| 7.2 | Finansieringsinstrument som inrättats på nationell, regional, transnationell eller gränsöverskridande nivå och som förvaltas av den förvaltande myndigheten eller på dess ansvar i enlighet med artikel 38.1 b och som får bidrag från ESI-fondsprogrammet enligt artikel 38.4 a–c i förordning (EU) nr 1303/2013 |
| 8 | Typ av finansieringsinstrument |
| 8.1 | Skräddarsydda instrument eller finansieringsinstrument som är förenliga med standardvillkor |
| 8.2 | Finansieringsinstrument som organiserats med hjälp av eller utan en fondandelsfond |
| 8.2.1 | Namnet på den fondandelsfond som inrättats för att genomföra finansieringsinstrument |
| 9 | Typ av produkter från finansieringsinstrument: lån, mikrolån, garantier, investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital, övriga finansiella produkter eller annat stöd som kombinerats inom ramen för finansieringsinstrumentet i enlighet med artikel 37.7 i förordning (EU) nr 1303/2013 |
| 9.1 | Beskrivning av övriga finansiella produkter |
| 9.2 | Annat stöd som kombinerats inom ramen för finansieringsinstrumentet: bidrag, räntesubvention eller subvention av garantiavgift i enlighet med artikel 37.7 i förordning (EU) nr 1303/2013 |
| 10 | Finansieringsinstrumentets rättsliga ställning i enlighet med artikel 38.6 i förordning (EU) nr 1303/2013 (enbart för finansieringsinstrument som avses i artikel 38.1 b): förvaltningskonton som öppnats i det genomförande organets namn och för den förvaltande myndighetens räkning eller en separat ekonomisk enhet inom ett finansinstitut |
| III.   Organ som genomför finansieringsinstrument som avses i artikel 38.1 a och 38.4 a–c i förordning (EU) nr 1303/2013 och de finansiella intermediärer som avses i artikel 38.5 i förordning (EU) nr 1303/2013 (artikel 46.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 11 | Organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| 11.1 | Typ av genomförandeorgan i enlighet med artikel 38.4 i förordning (EU) nr 1303/2013: befintlig eller nyinrättad juridisk person som inrättats för att genomföra finansieringsinstrument, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, finansinstitut som etablerats i en medlemsstat med målet att främja allmänintresset under en myndighets kontroll, ett privaträttsligt eller offentligrättsligt organ, förvaltande myndighet som tillhandahåller genomförandeuppgifter direkt (endast för lån eller garantier) |
| 11.1.1 | Namnet på det organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| 11.1.2 | Den officiella adressen/företagsadressen (land och stad) för det organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| 12 | Förfarande för val av organ som genomför finansieringsinstrumentet: offentlig upphandling, annat förfarande |
| 12.1 | Beskrivning av annat förfarande för val av organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| 13 | Datum för undertecknandet av finansieringsavtalet med det organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| IV.   Det totala programbidraget per prioritering eller åtgärd som utbetalats till finansieringsinstrumentet och förvaltningskostnader som uppstått eller förvaltningsavgifter som betalats ut (artikel 46.2 d och e i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 14 | Det totala programbidrag som anslagits i finansieringsavtalet (i euro) |
| 14.1 | varav bidrag från ESI-fonderna (i euro) |
| 15 | Det totala programbidrag som betalats ut till finansieringsinstrumentet (i euro) |
| 15.1 | varav bidrag från ESI-fonderna (i euro) |
| 15.1.1 | varav bidrag från Eruf (i euro) |
| 15.1.2 | varav bidrag från Sammanhållningsfonden (i euro) |
| 15.1.3 | varav bidrag från ESF (i euro) |
| 15.1.4 | varav bidrag från Ejflu (i euro) |
| 15.1.5 | varav bidrag från EHFF (i euro) |
| 15.2 | varav nationell medfinansiering totalt (i euro) |
| 15.2.1 | varav nationell offentlig finansiering totalt (i euro) |
| 15.2.2 | varav nationell privat finansiering totalt (i euro) |
| 16 | Det totala programbidrag som betalats ut till finansieringsinstrumentet inom sysselsättningsinitiativet för unga (1) (i euro) |
| 17 | Förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter totalt från programbidrag (i euro) |
| 17.1 | varav grundersättning (i euro) |
| 17.2 | varav resultatbaserad ersättning (i euro) |
| 18 | Kapitaliserade förvaltningskostnader och avgifter i enlighet med artikel 42.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro) |
| 19 | Kapitaliserade räntesubventioner och subventioner av garantiavgifter, i enlighet med artikel 42.1 c i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro) |
| 20 | Andelen programbidrag till uppföljningsinvesteringar i slutmottagare i enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro) |
| 21 | Bidrag i form av mark och/eller fastigheter i finansieringsinstrument i enlighet med artikel 37.10 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro) |
| V.   Det totala stödbelopp som finansieringsinstrumentet betalat ut till slutmottagarna eller till förmån för slutmottagarna, eller anslagit i garantikontrakt för investeringar i slutmottagare per ESI-fondsprogram och prioritering eller åtgärd (artikel 46.2 e i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 22 | Namnet på varje finansiell produkt som det finansiella instrumentet erbjuder |
| 23 | Datum för undertecknandet av finansieringsavtalet för den finansiella produkten |
| 24 | Det totala programbidrag som anslagits i form av lån, garantier, investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital eller annat avtal om finansiell produkt som undertecknats med slutmottagare (i euro) |
| 24.1 | varav ESI-fondsbidrag totalt (i euro) |
| 25 | Det totala programbidrag som betalats till slutmottagarna genom lån, mikrolån, investeringar i eget kapital eller andra produkter, eller, när det gäller, garantier som anslagits som lån till slutmottagare, per produkt (i euro) |
| 25.1 | varav ESI-fondsbidrag totalt (i euro) |
| 25.1.1 | varav bidrag från Eruf (i euro) |
| 25.1.2 | varav bidrag från Sammanhållningsfonden (i euro) |
| 25.1.3 | varav bidrag från ESF (i euro) |
| 25.1.4 | varav bidrag från Ejflu (i euro) |
| 25.1.5 | varav bidrag från EHFF (i euro) |
| 25.2 | varav nationell offentlig medfinansiering totalt (i euro) |
| 25.3 | varav nationell privat medfinansiering totalt (i euro) |
| 26 | Det totala värdet på lån som verkligen betalats ut till slutmottagare i förhållande till undertecknade garantikontrakt (euro) |
| 27 | Antalet lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/andra avtal om finansiella produkter som undertecknats med slutmottagare, per produkt |
| 28 | Antalet lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/andra investeringar i finansiella produkter som gjorts i slutmottagare, per produkt |
| 29 | Antalet slutmottagare som får stöd av den finansiella produkten |
| 29.1 | varav stora företag |
| 29.2 | varav små och medelstora företag |
| 29.2.1 | varav mikroföretag |
| 29.3 | varav enskilda personer |
| 29.4 | varav andra typer av slutmottagare som fått stöd |
| 29.4.1 | beskrivning av andra typer av slutmottagare som fått stöd |
| VI.   Finansieringsinstrumentets resultat inklusive framgången med dess inrättande och val av organ som genomför finansieringsinstrumentet (inklusive organ som genomför en fondandelsfond) (artikel 46.2 f i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 30 | Datum för slutförande av förhandsbedömningen |
| 31 | Val av organ som genomför finansieringsinstrumentet |
| 31.1 | antal urvalsförfaranden som redan inletts |
| 31.2 | antal finansieringsavtal som redan undertecknats |
| 32 | Uppgifter om finansieringsinstrumentet fortfarande användes i slutet av rapporteringsåret |
| 32.1 | Om finansieringsinstrumentet inte användes i slutet av rapporteringsåret, datumet för avveckling |
| 33 | Antalet lån som inte återbetalats eller antalet garantier som beviljats och dragits tillbaka på grund av lån som inte återbetalats |
| 34 | Det totala lånebelopp som inte återbetalats (i euro) eller det totala belopp som avsatts för garantier som beviljats och dragits tillbaka på grund av lån som inte återbetalats (i euro) |
| VII.   Ränta och andra vinster som genererats genom stöd från ESI-fonderna till finansieringsinstrument och programmedel som betalats tillbaka till finansieringsinstrumentet från investeringar i enlighet med artiklarna 43 och 44 och värdet av investeringar i eget kapital, med avseende på tidigare år (artikel 46.2 g och i i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 35 | Räntor och andra vinster som genererats av betalningar från ESI-fonderna till finansieringsinstrumentet (i euro) |
| 36 | Belopp som återbetalats till finansieringsinstrument och som kan härledas till stöd från ESI-fonderna i slutet av rapporteringsåret (i euro) |
| 36.1 | varav återbetalningar av kapital (i euro) |
| 36.2 | varav kapitalvinster och andra inkomster (i euro) |
| 37 | Återanvända medel, som betalats tillbaka till finansieringsinstrument och som härrör från ESI-fonderna |
| 37.1 | varav belopp som betalats som förmånlig ersättning till privata investerare eller offentliga investerare som verkar enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, som tillhandahåller motpartsmedel till ESI-fondernas stöd till finansieringsinstrumenten eller som saminvesterar på slutmottagarnivå (i euro) |
| 37.2 | varav belopp som betalats för förvaltningskostnader som uppstått eller förvaltningsavgifter som betalats ut till finansieringsinstrumentet (i euro) |
| VIII.   Framgången med att uppnå den förväntade hävstångseffekten för finansieringsinstrumentets investeringar samt värdet av investeringar och deltagande (artikel 46.2 h i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 38 | Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som anskaffats genom finansieringsinstrumentet (i euro) |
| 38.1 | Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som anslagits i finansieringsavtalet med det organ som genomför finansieringsinstrumentet (i euro) |
| 38.2 | Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som betalats till finansieringsinstrumentet (i euro) |
| 38.2.1 | varav offentliga bidrag (i euro) |
| 38.2.2 | varav privata bidrag (i euro) |
| 38.3 | Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som mobiliserats på slutmottagarnivå (i euro) |
| 38.3.1 | varav offentliga bidrag (i euro) |
| 38.3.2 | varav privata bidrag (i euro) |
| 39 | Förväntad och uppnådd hävstångseffekt, med hänvisning till finansieringsavtalet |
| 39.1 | Förväntad hävstångseffekt för lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/annan finansiell produkt, med hänvisning till finansieringsavtalet, per produkt |
| 39.2 | Uppnådd hävstångseffekt vid slutet av rapporteringsåret för lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/annan finansiell produkt, per produkt |
| 40 | Värde av investeringar och deltagande, i förhållande till tidigare år (i euro) |
| IX.   Finansieringsinstrumentets bidrag till att uppnå indikatorerna för prioriteringen eller åtgärden i fråga (artikel 46.2 j i förordning (EU) nr 1303/2013) |
| 41 | Resultatindikator (kodnummer och namn) som finansieringsinstrumentet bidrar till |
| 41.1 | Målvärde för resultatindikatorn |
| 41.2 | Finansieringsinstrumentets uppnådda värde i förhållande till målvärdet för resultatindikatorn |

Nr

Uppgifter som krävs för varje finansieringsinstrument

I.   Från vilket program och vilken prioritering eller åtgärd ESI-fondernas stöd kommer (artikel 46.2 a i förordning (EU) nr 1303/2013)

1

Insatsområden eller prioriterade åtgärder som stöder finansieringsinstrumentet, inklusive fondandelsfond i ESI-fondsprogrammet

1.1

Hänvisning (nummer och namn) till varje insatsområde eller prioriterad åtgärd som stöderer finansieringsinstrumentet i ESI-fondsprogrammet

2

Namnet på den eller de ESI-fonder som stöder finansieringsinstrumentet inom insatsområdet eller den prioriterade åtgärden

3

Det eller de tematiska mål som avses i artikel 9 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 och som får stöd från finansieringsinstrumentet

4

Andra ESI-fondsprogram som ger bidrag till finansieringsinstrumentet

4.1

CCI-numret för varje övrigt ESI-fondsprogram som ger bidrag till finansieringsinstrumentet

II.   Beskrivning av finansieringsinstrumentet och genomförandebestämmelserna (artikel 46.2 b i förordning (EU) nr 1303/2013)

5

Finansieringsinstrumentets namn

6

Den officiella adressen/företagsadressen (land och stad) för finansieringsinstrumentet

7

Genomförandebestämmelser

7.1

Finansieringsinstrument som inrättats på unionsnivå och som förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen, i enlighet med artikel 38.1 a i förordning (EU) nr 1303/2013, och som får bidrag från ESI-fondsprogrammet

7.1.1

Namnet på finansieringsinstrument på unionsnivå

7.2

Finansieringsinstrument som inrättats på nationell, regional, transnationell eller gränsöverskridande nivå och som förvaltas av den förvaltande myndigheten eller på dess ansvar i enlighet med artikel 38.1 b och som får bidrag från ESI-fondsprogrammet enligt artikel 38.4 a–c i förordning (EU) nr 1303/2013

8

Typ av finansieringsinstrument

8.1

Skräddarsydda instrument eller finansieringsinstrument som är förenliga med standardvillkor

8.2

Finansieringsinstrument som organiserats med hjälp av eller utan en fondandelsfond

8.2.1

Namnet på den fondandelsfond som inrättats för att genomföra finansieringsinstrument

9

Typ av produkter från finansieringsinstrument: lån, mikrolån, garantier, investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital, övriga finansiella produkter eller annat stöd som kombinerats inom ramen för finansieringsinstrumentet i enlighet med artikel 37.7 i förordning (EU) nr 1303/2013

9.1

Beskrivning av övriga finansiella produkter

9.2

Annat stöd som kombinerats inom ramen för finansieringsinstrumentet: bidrag, räntesubvention eller subvention av garantiavgift i enlighet med artikel 37.7 i förordning (EU) nr 1303/2013

10

Finansieringsinstrumentets rättsliga ställning i enlighet med artikel 38.6 i förordning (EU) nr 1303/2013 (enbart för finansieringsinstrument som avses i artikel 38.1 b): förvaltningskonton som öppnats i det genomförande organets namn och för den förvaltande myndighetens räkning eller en separat ekonomisk enhet inom ett finansinstitut

III.   Organ som genomför finansieringsinstrument som avses i artikel 38.1 a och 38.4 a–c i förordning (EU) nr 1303/2013 och de finansiella intermediärer som avses i artikel 38.5 i förordning (EU) nr 1303/2013 (artikel 46.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013)

11

Organ som genomför finansieringsinstrumentet

11.1

Typ av genomförandeorgan i enlighet med artikel 38.4 i förordning (EU) nr 1303/2013: befintlig eller nyinrättad juridisk person som inrättats för att genomföra finansieringsinstrument, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, finansinstitut som etablerats i en medlemsstat med målet att främja allmänintresset under en myndighets kontroll, ett privaträttsligt eller offentligrättsligt organ, förvaltande myndighet som tillhandahåller genomförandeuppgifter direkt (endast för lån eller garantier)

11.1.1

Namnet på det organ som genomför finansieringsinstrumentet

11.1.2

Den officiella adressen/företagsadressen (land och stad) för det organ som genomför finansieringsinstrumentet

12

Förfarande för val av organ som genomför finansieringsinstrumentet: offentlig upphandling, annat förfarande

12.1

Beskrivning av annat förfarande för val av organ som genomför finansieringsinstrumentet

13

Datum för undertecknandet av finansieringsavtalet med det organ som genomför finansieringsinstrumentet

IV.   Det totala programbidraget per prioritering eller åtgärd som utbetalats till finansieringsinstrumentet och förvaltningskostnader som uppstått eller förvaltningsavgifter som betalats ut (artikel 46.2 d och e i förordning (EU) nr 1303/2013)

14

Det totala programbidrag som anslagits i finansieringsavtalet (i euro)

14.1

varav bidrag från ESI-fonderna (i euro)

15

Det totala programbidrag som betalats ut till finansieringsinstrumentet (i euro)

15.1

varav bidrag från ESI-fonderna (i euro)

15.1.1

varav bidrag från Eruf (i euro)

15.1.2

varav bidrag från Sammanhållningsfonden (i euro)

15.1.3

varav bidrag från ESF (i euro)

15.1.4

varav bidrag från Ejflu (i euro)

15.1.5

varav bidrag från EHFF (i euro)

15.2

varav nationell medfinansiering totalt (i euro)

15.2.1

varav nationell offentlig finansiering totalt (i euro)

15.2.2

varav nationell privat finansiering totalt (i euro)

16

Det totala programbidrag som betalats ut till finansieringsinstrumentet inom sysselsättningsinitiativet för unga (1) (i euro)

17

Förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter totalt från programbidrag (i euro)

17.1

varav grundersättning (i euro)

17.2

varav resultatbaserad ersättning (i euro)

18

Kapitaliserade förvaltningskostnader och avgifter i enlighet med artikel 42.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro)

19

Kapitaliserade räntesubventioner och subventioner av garantiavgifter, i enlighet med artikel 42.1 c i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro)

20

Andelen programbidrag till uppföljningsinvesteringar i slutmottagare i enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro)

21

Bidrag i form av mark och/eller fastigheter i finansieringsinstrument i enlighet med artikel 37.10 i förordning (EU) nr 1303/2013 (av betydelse enbart för slutrapporten)(i euro)

V.   Det totala stödbelopp som finansieringsinstrumentet betalat ut till slutmottagarna eller till förmån för slutmottagarna, eller anslagit i garantikontrakt för investeringar i slutmottagare per ESI-fondsprogram och prioritering eller åtgärd (artikel 46.2 e i förordning (EU) nr 1303/2013)

22

Namnet på varje finansiell produkt som det finansiella instrumentet erbjuder

23

Datum för undertecknandet av finansieringsavtalet för den finansiella produkten

24

Det totala programbidrag som anslagits i form av lån, garantier, investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital eller annat avtal om finansiell produkt som undertecknats med slutmottagare (i euro)

24.1

varav ESI-fondsbidrag totalt (i euro)

25

Det totala programbidrag som betalats till slutmottagarna genom lån, mikrolån, investeringar i eget kapital eller andra produkter, eller, när det gäller, garantier som anslagits som lån till slutmottagare, per produkt (i euro)

25.1

varav ESI-fondsbidrag totalt (i euro)

25.1.1

varav bidrag från Eruf (i euro)

25.1.2

varav bidrag från Sammanhållningsfonden (i euro)

25.1.3

varav bidrag från ESF (i euro)

25.1.4

varav bidrag från Ejflu (i euro)

25.1.5

varav bidrag från EHFF (i euro)

25.2

varav nationell offentlig medfinansiering totalt (i euro)

25.3

varav nationell privat medfinansiering totalt (i euro)

26

Det totala värdet på lån som verkligen betalats ut till slutmottagare i förhållande till undertecknade garantikontrakt (euro)

27

Antalet lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/andra avtal om finansiella produkter som undertecknats med slutmottagare, per produkt

28

Antalet lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/andra investeringar i finansiella produkter som gjorts i slutmottagare, per produkt

29

Antalet slutmottagare som får stöd av den finansiella produkten

29.1

varav stora företag

29.2

varav små och medelstora företag

29.2.1

varav mikroföretag

29.3

varav enskilda personer

29.4

varav andra typer av slutmottagare som fått stöd

29.4.1

beskrivning av andra typer av slutmottagare som fått stöd

VI.   Finansieringsinstrumentets resultat inklusive framgången med dess inrättande och val av organ som genomför finansieringsinstrumentet (inklusive organ som genomför en fondandelsfond) (artikel 46.2 f i förordning (EU) nr 1303/2013)

30

Datum för slutförande av förhandsbedömningen

31

Val av organ som genomför finansieringsinstrumentet

31.1

antal urvalsförfaranden som redan inletts

31.2

antal finansieringsavtal som redan undertecknats

32

Uppgifter om finansieringsinstrumentet fortfarande användes i slutet av rapporteringsåret

32.1

Om finansieringsinstrumentet inte användes i slutet av rapporteringsåret, datumet för avveckling

33

Antalet lån som inte återbetalats eller antalet garantier som beviljats och dragits tillbaka på grund av lån som inte återbetalats

34

Det totala lånebelopp som inte återbetalats (i euro) eller det totala belopp som avsatts för garantier som beviljats och dragits tillbaka på grund av lån som inte återbetalats (i euro)

VII.   Ränta och andra vinster som genererats genom stöd från ESI-fonderna till finansieringsinstrument och programmedel som betalats tillbaka till finansieringsinstrumentet från investeringar i enlighet med artiklarna 43 och 44 och värdet av investeringar i eget kapital, med avseende på tidigare år (artikel 46.2 g och i i förordning (EU) nr 1303/2013)

35

Räntor och andra vinster som genererats av betalningar från ESI-fonderna till finansieringsinstrumentet (i euro)

36

Belopp som återbetalats till finansieringsinstrument och som kan härledas till stöd från ESI-fonderna i slutet av rapporteringsåret (i euro)

36.1

varav återbetalningar av kapital (i euro)

36.2

varav kapitalvinster och andra inkomster (i euro)

37

Återanvända medel, som betalats tillbaka till finansieringsinstrument och som härrör från ESI-fonderna

37.1

varav belopp som betalats som förmånlig ersättning till privata investerare eller offentliga investerare som verkar enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, som tillhandahåller motpartsmedel till ESI-fondernas stöd till finansieringsinstrumenten eller som saminvesterar på slutmottagarnivå (i euro)

37.2

varav belopp som betalats för förvaltningskostnader som uppstått eller förvaltningsavgifter som betalats ut till finansieringsinstrumentet (i euro)

VIII.   Framgången med att uppnå den förväntade hävstångseffekten för finansieringsinstrumentets investeringar samt värdet av investeringar och deltagande (artikel 46.2 h i förordning (EU) nr 1303/2013)

38

Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som anskaffats genom finansieringsinstrumentet (i euro)

38.1

Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som anslagits i finansieringsavtalet med det organ som genomför finansieringsinstrumentet (i euro)

38.2

Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som betalats till finansieringsinstrumentet (i euro)

38.2.1

varav offentliga bidrag (i euro)

38.2.2

varav privata bidrag (i euro)

38.3

Totala övriga bidrag, utanför ESI-fonderna, som mobiliserats på slutmottagarnivå (i euro)

38.3.1

varav offentliga bidrag (i euro)

38.3.2

varav privata bidrag (i euro)

39

Förväntad och uppnådd hävstångseffekt, med hänvisning till finansieringsavtalet

39.1

Förväntad hävstångseffekt för lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/annan finansiell produkt, med hänvisning till finansieringsavtalet, per produkt

39.2

Uppnådd hävstångseffekt vid slutet av rapporteringsåret för lån/garantier/investeringar i eget kapital eller därmed likställt kapital/annan finansiell produkt, per produkt

40

Värde av investeringar och deltagande, i förhållande till tidigare år (i euro)

IX.   Finansieringsinstrumentets bidrag till att uppnå indikatorerna för prioriteringen eller åtgärden i fråga (artikel 46.2 j i förordning (EU) nr 1303/2013)

41

Resultatindikator (kodnummer och namn) som finansieringsinstrumentet bidrar till

41.1

Målvärde för resultatindikatorn

41.2

Finansieringsinstrumentets uppnådda värde i förhållande till målvärdet för resultatindikatorn

---

(1)  Däri ingår det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga och motsvarande stöd från ESF.

---

BILAGA II

Grafiska normer för skapande av unionens emblem och definitionen av standardfärger

SYMBOLISKT INNEHÅLL

Mot en himmelsblå bakgrund formar tolv guldfärgade stjärnor en cirkel, som symboliserar de europeiska folkens gemenskap. Antalet stjärnor är konstant, eftersom tolv är en symbol för fulländning och enighet.

HERALDISK BESKRIVNING

På ett azurblått fält framträder en cirkel med tolv guldfärgade stjärnor vars spetsar inte berör varandra.

GEOMETRISK BESKRIVNING

Image

Emblemet har formen av en blå, rektangulär flagga vars längd är en och en halv gång höjden. Tolv guldfärgade stjärnor bildar en osynlig cirkel, där avståndet mellan två intilliggande stjärnor alltid är lika stort. Cirkelns mittpunkt är samtidigt skärningspunkt för rektangelns diagonaler. Cirkelns radie motsvarar en tredjedel av flaggans höjd. Varje stjärna har fem uddar och dessa tangerar omkretsen av en osynlig cirkel, vars radie motsvarar en artondel av flaggans höjd. Samtliga stjärnor avbildas stående, dvs. så att den övre spetsen pekar i samma riktning som flaggstången och två spetsar bildar en rät linje som är vinkelrät mot flaggstången. Cirkeln är arrangerad på så sätt att stjärnorna uppträder i samma position som timmarna på urtavlan till en klocka. Deras antal är en gång för alla fastställt.

FÖRESKRIVNA FÄRGER

Emblemet har följande färger:

| — | PANTONE REFLEX BLUE för rektangelns yta. |
| --- | --- |

—

PANTONE REFLEX BLUE för rektangelns yta.

| — | PANTONE YELLOW för stjärnorna. |
| --- | --- |

—

PANTONE YELLOW för stjärnorna.

FYRFÄRGSTRYCK

Om avbildningen görs med fyrfärgstryck måste de två standardfärgerna återskapas genom olika blandningar av de fyra valda färgerna.

PANTONE YELLOW erhålls genom att använda 100 % ”Process Gul”.

PANTONE REFLEX BLUE erhålls genom att blanda 100 % ”Process Cyan” och 80 % ”Process Magenta”.

INTERNET

PANTONE REFLEX BLUE motsvarar i webbpaletten färgen RGB:0/51/153 (hexadecimal: 003399) och PANTONE YELLOW motsvarar i webbpaletten färgen RGB: 255/204/0 (hexadecimal: FFCC00).

ENFÄRGSTRYCK

Om man använder svart ska rektangelns konturer och stjärnorna vara i svart, medan bakgrunden behålls vit.

Om man använder blått ska bakgrunden vara 100 % blå och stjärnorna vita.

ÅTERGIVNING PÅ FÄRGAD BAKGRUND

Om man måste ha en färgad bakgrund ska rektangeln omges av en vit bård med en bredd som motsvarar 1/25 av rektangelns höjd.

---

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 822/2014

av den 28 juli 2014

om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 vad gäller ursprungsreglerna, enligt det allmänna preferenssystemet, för cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av cykeldelar med ursprung i Malaysia

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (1), särskilt artikel 247,

med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), särskilt artikel 89.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 (3) rörande tillämpning av det allmänna preferenssystemet från och med den 1 januari 2014 beviljade unionen Kambodja allmänna tullförmåner. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 (3) rörande tillämpning av det allmänna preferenssystemet från och med den 1 januari 2014 beviljade unionen Kambodja allmänna tullförmåner.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2454/93 (4) fastställs definitionen av begreppet ursprungsvaror inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling, dvs. EU:s allmänna preferenssystem. I den förordningen föreskrivs också möjligheten att under vissa exakt definierade omständigheter bevilja undantag från denna definition för förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Bestämmelserna om regional kumulation i förordning (EEG) nr 2454/93 ändrades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 530/2013, där det klargörs att regional kumulation får tillämpas mellan länder i samma regionala grupp endast om de vid tidpunkten för export av produkten i fråga till unionen är förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Dessa ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 530/2013 gäller från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2454/93 (4) fastställs definitionen av begreppet ursprungsvaror inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling, dvs. EU:s allmänna preferenssystem. I den förordningen föreskrivs också möjligheten att under vissa exakt definierade omständigheter bevilja undantag från denna definition för förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Bestämmelserna om regional kumulation i förordning (EEG) nr 2454/93 ändrades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 530/2013, där det klargörs att regional kumulation får tillämpas mellan länder i samma regionala grupp endast om de vid tidpunkten för export av produkten i fråga till unionen är förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Dessa ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 530/2013 gäller från och med den 1 januari 2014.

| (3) | Den 15 maj 2013 lämnade Kambodja in en begäran om en övergångsperiod enligt vilken den kambodjanska cykelindustrin, vid fastställandet av ursprunget av cyklar enligt HS-nummer 8712 som Kambodja exporterar till unionen, skulle få fortsätta att betrakta cykeldelar med ursprung i Malaysia och Singapore som material med ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation enligt det allmänna preferenssystemet från och med den 1 januari 2014, då de ändrade bestämmelserna om regional kumulation träder i kraft. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 maj 2013 lämnade Kambodja in en begäran om en övergångsperiod enligt vilken den kambodjanska cykelindustrin, vid fastställandet av ursprunget av cyklar enligt HS-nummer 8712 som Kambodja exporterar till unionen, skulle få fortsätta att betrakta cykeldelar med ursprung i Malaysia och Singapore som material med ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation enligt det allmänna preferenssystemet från och med den 1 januari 2014, då de ändrade bestämmelserna om regional kumulation träder i kraft.

| (4) | Kambodja har en växande cykelindustri, men den är fortfarande svag och har i stor utsträckning förlitat sig på leveranser av cykeldelar med ursprung i grannländer som tidigare var förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet och tillhörde samma grupp för regional kumulation, i synnerhet Singapore och Malaysia. |
| --- | --- |

(4)

Kambodja har en växande cykelindustri, men den är fortfarande svag och har i stor utsträckning förlitat sig på leveranser av cykeldelar med ursprung i grannländer som tidigare var förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet och tillhörde samma grupp för regional kumulation, i synnerhet Singapore och Malaysia.

| (5) | Genom en skrivelse av den 9 augusti 2013 begärde kommissionen att Kambodja skulle lämna ytterligare information. Den 26 september 2013 svarade Kambodja på denna begäran, varpå landets ansökan ansågs vara fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 9 augusti 2013 begärde kommissionen att Kambodja skulle lämna ytterligare information. Den 26 september 2013 svarade Kambodja på denna begäran, varpå landets ansökan ansågs vara fullständig.

| (6) | Sedan den 1 januari 2014 är Singapore inte längre berättigat till förmåner enligt det allmänna preferenssystemet och är inte längre något förmånsland inom det allmänna preferenssystemet, och kumulation med andra länder i grupp I för regional kumulation är inte längre möjlig. Sedan den 1 januari 2014 är Malaysia inte längre något förmånsland inom det allmänna preferenssystemet, men finns kvar på förteckningen över länder som är berättigade till förmåner enligt det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(6)

Sedan den 1 januari 2014 är Singapore inte längre berättigat till förmåner enligt det allmänna preferenssystemet och är inte längre något förmånsland inom det allmänna preferenssystemet, och kumulation med andra länder i grupp I för regional kumulation är inte längre möjlig. Sedan den 1 januari 2014 är Malaysia inte längre något förmånsland inom det allmänna preferenssystemet, men finns kvar på förteckningen över länder som är berättigade till förmåner enligt det allmänna preferenssystemet.

| (7) | Sedan den 1 januari 2014 kan därför cykeldelar med ursprung i Singapore och Malaysia inte anses ha sitt ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation, vilket gör att Kambodja inte uppfyller de ursprungsregler som gäller för de minst utvecklade länderna för denna produkt (HS-nummer 8712). Även om denna regel medger användning av upp till 70 % icke-ursprungsmaterial, skulle andelen icke-ursprungsmaterial i vissa cyklar som monterats i Kambodja överskrida denna gräns. |
| --- | --- |

(7)

Sedan den 1 januari 2014 kan därför cykeldelar med ursprung i Singapore och Malaysia inte anses ha sitt ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation, vilket gör att Kambodja inte uppfyller de ursprungsregler som gäller för de minst utvecklade länderna för denna produkt (HS-nummer 8712). Även om denna regel medger användning av upp till 70 % icke-ursprungsmaterial, skulle andelen icke-ursprungsmaterial i vissa cyklar som monterats i Kambodja överskrida denna gräns.

| (8) | Kambodja har i sin skrivelse till kommissionen redogjort för planer för att uppmuntra tillverkare av cykeldelar att investera i landet under de kommande tre åren i syfte att göra dess industri mer oberoende av leveranser utifrån och att bygga upp en lokal industri som levererar ursprungsmaterial för tillverkning av cyklar. För att industrin ska förbli lönsam på kort sikt behöver, enligt Kambodja, de kambodjanska tillverkarna fortfarande kunna använda cykeldelar enligt bestämmelserna om regional kumulation för export till unionen enligt det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(8)

Kambodja har i sin skrivelse till kommissionen redogjort för planer för att uppmuntra tillverkare av cykeldelar att investera i landet under de kommande tre åren i syfte att göra dess industri mer oberoende av leveranser utifrån och att bygga upp en lokal industri som levererar ursprungsmaterial för tillverkning av cyklar. För att industrin ska förbli lönsam på kort sikt behöver, enligt Kambodja, de kambodjanska tillverkarna fortfarande kunna använda cykeldelar enligt bestämmelserna om regional kumulation för export till unionen enligt det allmänna preferenssystemet.

| (9) | Kambodja begär därför ett undantag på tre år för att få den tid som krävs för att kunna följa reglerna för förvärv av ursprungsstatus. |
| --- | --- |

(9)

Kambodja begär därför ett undantag på tre år för att få den tid som krävs för att kunna följa reglerna för förvärv av ursprungsstatus.

| (10) | Mot bakgrund av Kambodjas förklaringar anses det inte nödvändigt att bevilja landet ett obegränsat undantag för att bygga upp en solid cykeldelsindustri. Det bör därför inom ramen för detta undantag föreskrivas en begränsning av det antal cyklar som har ursprung i och exporteras från Kambodja, i form av en kvot vars kvantiteter bör minska under de tre år då undantaget tillämpas. Kvantiteterna har fastställts på grundval av de cykelmodeller för vilka landet behöver undantaget för att uppnå ovannämnda tröskelvärde på 70 % och bör förvaltas i enlighet med förordning (EEG) nr 2454/93. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av Kambodjas förklaringar anses det inte nödvändigt att bevilja landet ett obegränsat undantag för att bygga upp en solid cykeldelsindustri. Det bör därför inom ramen för detta undantag föreskrivas en begränsning av det antal cyklar som har ursprung i och exporteras från Kambodja, i form av en kvot vars kvantiteter bör minska under de tre år då undantaget tillämpas. Kvantiteterna har fastställts på grundval av de cykelmodeller för vilka landet behöver undantaget för att uppnå ovannämnda tröskelvärde på 70 % och bör förvaltas i enlighet med förordning (EEG) nr 2454/93.

| (11) | För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt bör det fastställas att Kambodjas myndigheter regelbundet måste lämna uppgifter till kommissionen om ursprungscertifikat formulär A som har utfärdats inom ramen för undantaget. |
| --- | --- |

(11)

För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt bör det fastställas att Kambodjas myndigheter regelbundet måste lämna uppgifter till kommissionen om ursprungscertifikat formulär A som har utfärdats inom ramen för undantaget.

| (12) | Undantaget bör gälla produkter enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget bör gälla produkter enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Genom undantag från artikel 86.2 a i i förordning (EEG) nr 2454/93 ska Kambodja ha rätt att använda cykeldelar enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia i enlighet med ursprungsreglerna i del I avdelning IV kapitel 2 avsnitt 1 i förordning (EEG) nr 2454/93, inom ramen för ursprungskumulation för produktion av cyklar enligt HS-nummer 8712.

2.   Ursprungsintygen för dessa delar ska vara avfattade på det sätt som föreskrivs i del I avdelning IV kapitel 2 avsnitt 1a i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 2

Undantaget enligt artikel 1 ska gälla cyklar enligt HS-nummer 8712 som exporteras från Kambodja och som deklareras för övergång till fri omsättning i unionen under perioden 29 juli 2014–31 december 2016 och upp till de kvantiteter som anges i bilagan.

Artikel 3

De kvantiteter som anges i bilagan till denna förordning ska förvaltas i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 4

Fält nr 4 i de ursprungscertifikat formulär A som utfärdas av de behöriga myndigheterna i Kambodja enligt denna förordning ska innehålla följande uppgifter:

”Undantag – genomförandeförordning (EG) nr 822/2014”

De behöriga myndigheterna i Kambodja ska i slutet av månaden efter varje kvartal sända kommissionen en kvartalsrapport över de kvantiteter för vilka ursprungscertifikat formulär A utfärdats i enlighet med denna förordning samt över certifikatens serienummer.

Artikel 5

De behöriga myndigheterna i Kambodja ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att sörja för överensstämmelse med artikel 1 och artikel 4 i denna förordning och för att införa och upprätthålla de administrativa strukturer och system som krävs för att undantaget ska genomföras på ett korrekt sätt samt sörja för administrativt samarbete, både med de malaysiska myndigheterna och med medlemsstaterna, enligt vad som anges i del I avdelning IV kapitel 2 avsnitt 1a i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juli 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

3

(4)  Ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 530/2013 (EUT L 159, 11.6.2013, s. 1).

4

---

BILAGA

| Löpnummer | KN-nummer | Varubeskrivning | År | Kvantitet (i enheter) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor | 2014 (1)

  2015
  2016 | 400 000
  300 000
  150 000 |

Löpnummer

KN-nummer

Varubeskrivning

År

Kvantitet (i enheter)

09.8094

8712

Tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor

2014 (1)

2015

2016

400 000

300 000

150 000

---

(1)  Från och med den 29 juli 2014.

---

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 823/2014

av den 28 juli 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | TR | 44,1 |
| XS | 56,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | MK | 65,0 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 73,2 |
| 0709 93 10 | TR | 94,7 |
| ZZ | 94,7 |
| 0805 50 10 | AR | 123,5 |
| BO | 98,4 |
| CL | 153,3 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 114,6 |
| ZA | 133,9 |
| ZZ | 120,4 |
| 0806 10 10 | BR | 154,3 |
| CL | 81,7 |
| EG | 159,6 |
| MA | 154,4 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 140,5 |
| 0808 10 80 | AR | 93,9 |
| BR | 111,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 130,3 |
| US | 159,4 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 121,3 |
| 0808 30 90 | AR | 71,8 |
| CL | 81,4 |
| NZ | 177,1 |
| ZA | 90,3 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | MK | 106,1 |
| TR | 240,9 |
| XS | 111,2 |
| ZZ | 152,7 |
| 0809 29 00 | CA | 664,5 |
| TR | 290,5 |
| US | 344,6 |
| ZZ | 433,2 |
| 0809 30 | MK | 72,6 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0809 40 05 | BA | 55,3 |
| MK | 53,5 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 83,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

TR

44,1

XS

56,8

ZZ

50,5

0707 00 05

MK

65,0

TR

81,4

ZZ

73,2

0709 93 10

TR

94,7

ZZ

94,7

0805 50 10

AR

123,5

BO

98,4

CL

153,3

NZ

145,2

TR

74,0

UY

114,6

ZA

133,9

ZZ

120,4

0806 10 10

BR

154,3

CL

81,7

EG

159,6

MA

154,4

TR

152,4

ZZ

140,5

0808 10 80

AR

93,9

BR

111,9

CL

115,4

NZ

130,3

US

159,4

ZA

116,6

ZZ

121,3

0808 30 90

AR

71,8

CL

81,4

NZ

177,1

ZA

90,3

ZZ

105,2

0809 10 00

MK

106,1

TR

240,9

XS

111,2

ZZ

152,7

0809 29 00

CA

664,5

TR

290,5

US

344,6

ZZ

433,2

0809 30

MK

72,6

TR

139,3

ZZ

106,0

0809 40 05

BA

55,3

MK

53,5

TR

141,2

ZZ

83,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 29.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 25 juli 2014

om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU vad gäller mallen för att lämna uppgifter om beredskaps- och insatsplanering för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa

[delgivet med nr C(2014) 5180]

(Text av betydelse för EES)

(2014/504/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (1), särskilt artikel 4.6, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut nr 1082/2013/EU fastställs mekanismer och strukturer för samordning av insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inklusive beredskaps- och insatsplanering i samband med sådana insatser. |
| --- | --- |

(1)

I beslut nr 1082/2013/EU fastställs mekanismer och strukturer för samordning av insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inklusive beredskaps- och insatsplanering i samband med sådana insatser.

| (2) | Enligt artikel 4.1 i beslut nr 1082/2013/EU ska medlemsstaterna och kommissionen samråda med varandra inom hälsosäkerhetskommittén i fråga om beredskaps- och insatsplanering i syfte att dela med sig av bästa praxis och erfarenheter, främja den nationella beredskapsplaneringens interoperabilitet, ta upp den intersektoriella dimensionen av beredskaps- och insatsplaneringen på unionsnivå samt stödja genomförandet av de krav på grundläggande kapacitet i fråga om övervakning och insatser som avses i 2005 års internationella hälsoreglemente. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4.1 i beslut nr 1082/2013/EU ska medlemsstaterna och kommissionen samråda med varandra inom hälsosäkerhetskommittén i fråga om beredskaps- och insatsplanering i syfte att dela med sig av bästa praxis och erfarenheter, främja den nationella beredskapsplaneringens interoperabilitet, ta upp den intersektoriella dimensionen av beredskaps- och insatsplaneringen på unionsnivå samt stödja genomförandet av de krav på grundläggande kapacitet i fråga om övervakning och insatser som avses i 2005 års internationella hälsoreglemente.

| (3) | I artikel 4.2 i beslut nr 1082/2013/EU föreskrivs uppgifter i fråga om beredskaps- och insatsplanering på nationell nivå, och att medlemsstaterna senast den 7 november 2014, och därefter vart tredje år, ska lämna en redogörelse av denna planering till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4.2 i beslut nr 1082/2013/EU föreskrivs uppgifter i fråga om beredskaps- och insatsplanering på nationell nivå, och att medlemsstaterna senast den 7 november 2014, och därefter vart tredje år, ska lämna en redogörelse av denna planering till kommissionen.

| (4) | Enligt artikel 4.3 i beslut nr 1082/2013/EU ska medlemsstaterna underrätta kommissionen vid en genomgripande översyn av den nationella beredskaps- och insatsplaneringen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 4.3 i beslut nr 1082/2013/EU ska medlemsstaterna underrätta kommissionen vid en genomgripande översyn av den nationella beredskaps- och insatsplaneringen.

| (5) | Enligt artikel 4.5 i beslut nr 1082/2013/EU ska kommissionen analysera de uppgifter den får från medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 samt utarbeta en sammanfattning eller en tematisk lägesrapport. Vid tillämpning av artikel 4.1 ska kommissionen i god tid inleda diskussioner inom hälsosäkerhetskommittén och, om så är lämpligt, på grundval av denna rapport. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 4.5 i beslut nr 1082/2013/EU ska kommissionen analysera de uppgifter den får från medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 samt utarbeta en sammanfattning eller en tematisk lägesrapport. Vid tillämpning av artikel 4.1 ska kommissionen i god tid inleda diskussioner inom hälsosäkerhetskommittén och, om så är lämpligt, på grundval av denna rapport.

| (6) | Enligt artikel 4.6 i beslut nr 1082/2013/EU ska kommissionen genom genomförandeakter anta mallar som medlemsstaterna ska använda när de lämnar de uppgifter om sin beredskaps- och insatsplanering som avses i artikel 4.2 och 4.3 för att se till att de är relevanta för de mål som anges i artikel 4.1 och att de är jämförbara. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 4.6 i beslut nr 1082/2013/EU ska kommissionen genom genomförandeakter anta mallar som medlemsstaterna ska använda när de lämnar de uppgifter om sin beredskaps- och insatsplanering som avses i artikel 4.2 och 4.3 för att se till att de är relevanta för de mål som anges i artikel 4.1 och att de är jämförbara.

| (7) | För att undvika dubbelrapportering bör de uppgifter om genomförandet av de grundläggande kapacitetskrav avseende beredskaps- och insatsplanering som medlemsstaterna redan har lämnat till Världshälsoorganisationen (WHO) användas för rapportering i enlighet med artikel 4.2 a i beslut nr 1082/2013/EU. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika dubbelrapportering bör de uppgifter om genomförandet av de grundläggande kapacitetskrav avseende beredskaps- och insatsplanering som medlemsstaterna redan har lämnat till Världshälsoorganisationen (WHO) användas för rapportering i enlighet med artikel 4.2 a i beslut nr 1082/2013/EU.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till detta beslut återfinns den mall som medlemsstaterna ska använda när de lämnar uppgifter om sin beredskaps- och insatsplanering för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 i beslut nr 1082/2013/EU.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2014.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

Mall som medlemsstaterna ska använda för att lämna uppgifter om beredskaps- och insatsplanering för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa

Land:

Namn och adress till kontaktpunkt:

Datum:

Medlemsstaterna ska utse en lämplig kontaktpunkt som ska besvara nedanstående frågor. Det är dock bra om frågorna besvaras i samarbete med den nationella kontaktpunkten för genomförandet av det internationella hälsoreglementet (IHR). Alla frågor bör besvaras. Varje fråga ska bara besvaras med ett alternativ – ja, nej, ej tillämpligt eller uppgift saknas – om ett sådant val ges. Om frågan är öppen, ge en kort förklaring. Om en fråga inte är tillämplig på förhållandena i ert land, ange detta tillsammans med skälet till detta i kommentarsfältet i slutet av varje avsnitt. Enligt artikel 4.2 b och c i beslut nr 1082/2013/EU gäller skyldigheten att lämna de uppgifter som begärs i kapitlen II (interoperabilitet) och III (kontinuitetsplaner) endast om sådana åtgärder eller arrangemang finns eller föreskrivs som en del av den nationella beredskaps- och insatsplaneringen.

I.   Genomförandet av de grundläggande kapacitetskraven avseende beredskaps- och insatsplanering enligt artikel 4.2 a i beslut nr 1082/2013/EU

| 1. | Bifoga en kopia av ert senaste svar på WHO:s frågeformulär för övervakning av framstegen med genomförandet av de grundläggande kapacitetskraven avseende beredskaps- och insatsplanering hos parterna, och om möjligt WHO:s landprofilrapport. Lämna dessutom upplysningar om följande: |
| --- | --- |
| 2.1 | Har ni slutfört genomförandet av de grundläggande kapacitetskraven avseende beredskaps- och insatsplanering? | ja | nej |
| | |
| 2.2 | Om nej, varför inte? |
| | |
| 3. | Redogör för era eventuella tankar om vilka åtgärder kommissionen, EU-organen eller medlemsstaterna bör vidta för att se till att WHO:s grundläggande kapacitetskrav upprätthålls och stärks i framtiden. |
| | |
| 4. | Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört, men som inte återspeglas i detta frågeformulär (kompletterande sidor kan vid behov bifogas). |
| | |

1.

Bifoga en kopia av ert senaste svar på WHO:s frågeformulär för övervakning av framstegen med genomförandet av de grundläggande kapacitetskraven avseende beredskaps- och insatsplanering hos parterna, och om möjligt WHO:s landprofilrapport. Lämna dessutom upplysningar om följande:

2.1

Har ni slutfört genomförandet av de grundläggande kapacitetskraven avseende beredskaps- och insatsplanering?

ja

nej

2.2

Om nej, varför inte?

3.

Redogör för era eventuella tankar om vilka åtgärder kommissionen, EU-organen eller medlemsstaterna bör vidta för att se till att WHO:s grundläggande kapacitetskrav upprätthålls och stärks i framtiden.

4.

Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört, men som inte återspeglas i detta frågeformulär (kompletterande sidor kan vid behov bifogas).

II.   Interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer enligt artikel 4.2 b i beslut nr 1082/2013/EU

Enligt artikel 4.2 i beslut nr 1082/2013/EU gäller skyldigheten att lämna uppgifter endast om sådana åtgärder eller arrangemang finns eller föreskrivs som en del av den nationella beredskaps- och insatsplaneringen.

Med nationella samordningsstrukturer för sektorsövergripande incidenter enligt artikel 4.2 b i) i beslut nr 1082/2013/EU avses strukturer som har strategiska, administrativa och beslutsfattande funktioner, särskilt i fråga om ledningsstrukturen. Det kan röra sig om ett organ, en kommitté eller en särskild grupp. Med nationella kriscentrum enligt artikel 4.2 b ii) i beslut nr 1082/2013/EU avses operativa strukturer och/eller arrangemang som syftar till att tillhandahålla logistiska funktioner och redskap, särskilt i fråga om kommunikation, i händelse av nya allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| 5.1 | Medverkar andra sektorer i beredskaps- och insatsplaneringen inom hälso- och sjukvårdssektorn? | ja | nej | ej tillämpligt | uppgift saknas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| 5.2 | Om ja, för vilka typer av hot som omfattas av beslut nr 1082/2013/EU? |
| 5.2.1 | biologiska hot, bestående av |
| 5.2.1.1 | smittsamma sjukdomar (specificera om möjligt), t.ex. | | | | |
| | — | livsmedelsburna sjukdomar |

5.1

Medverkar andra sektorer i beredskaps- och insatsplaneringen inom hälso- och sjukvårdssektorn?

ja

nej

ej tillämpligt

uppgift saknas

5.2

Om ja, för vilka typer av hot som omfattas av beslut nr 1082/2013/EU?

5.2.1

biologiska hot, bestående av

5.2.1.1

smittsamma sjukdomar (specificera om möjligt), t.ex.

—

livsmedelsburna sjukdomar

| — | zoonotiska sjukdomar |
| --- | --- |

—

zoonotiska sjukdomar

| — | vattenburna sjukdomar |
| --- | --- |

—

vattenburna sjukdomar

| — | andra smittsamma sjukdomar (specificera) |
| --- | --- |

—

andra smittsamma sjukdomar (specificera)

5.2.1.2

antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner i samband med smittsamma sjukdomar

5.2.1.3

biotoxiner och andra skadliga biologiska agens utan samband med smittsamma sjukdomar

5.2.2

kemiska hot

5.2.3

hot av miljöursprung

5.2.4

hot av okänt ursprung

5.2.5

händelser som kan eller har förklarats utgöra internationella hot mot människors hälsa enligt det internationella hälsoreglementet, förutsatt att de omfattas av ovanstående kategorier

| | 6. | Vilka av följande sektorer har ni fastslagit vara kritiska vid nödsituationer i samband med allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa? | 7. | Finns det standardrutiner för samordning inom hälso- och sjukvårdssektorn med någon av följande sektorer? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ja | nej | ej tillämpligt | uppgift saknas | | ja | nej | uppgift saknas |
| energi | 6.1 | | | | | 7.1 | | | |
| informations- och kommunikationsteknik | 6.2 | | | | | 7.2 | | | |
| transport | 6.3 | | | | | 7.3 | | | |
| vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster | 6.4 | | | | | 7.4 | | | |
| jordbruk, inklusive veterinärsektorn | 6.5 | | | | | 7.5 | | | |
| livsmedelssäkerhet | 6.6 | | | | | 7.6 | | | |
| livsmedelsförsörjning | 6.7 | | | | | 7.7 | | | |
| kemisk industri | 6.8 | | | | | 7.8 | | | |
| industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården | 6.9 | | | | | 7.9 | | | |
| bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster | 6.10 | | | | | 7.10 | | | |
| lokala miljötjänster | 6.11 | | | | | 7.11 | | | |
| begravningstjänster | 6.12 | | | | | 7.12 | | | |
| militär | 6.13 | | | | | 7.13 | | | |
| civilskydd | 6.14 | | | | | 7.14 | | | |
| förvaltning och myndigheter | 6.15 | | | | | 7.15 | | | |
| forskningsinrättningar | 6.16 | | | | | 7.16 | | | |
| kulturinrättningar och medier | 6.17 | | | | | 7.17 | | | |
| den ideella sektorn | 6.18 | | | | | 7.18 | | | |
| andra sektorer (specificera) |
| | 6.19 | | | | | 7.19 | | | |

6.

Vilka av följande sektorer har ni fastslagit vara kritiska vid nödsituationer i samband med allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa?

7.

Finns det standardrutiner för samordning inom hälso- och sjukvårdssektorn med någon av följande sektorer?

ja

nej

ej tillämpligt

uppgift saknas

ja

nej

uppgift saknas

energi

6.1

7.1

informations- och kommunikationsteknik

6.2

7.2

transport

6.3

7.3

vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster

6.4

7.4

jordbruk, inklusive veterinärsektorn

6.5

7.5

livsmedelssäkerhet

6.6

7.6

livsmedelsförsörjning

6.7

7.7

kemisk industri

6.8

7.8

industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården

6.9

7.9

bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster

6.10

7.10

lokala miljötjänster

6.11

7.11

begravningstjänster

6.12

7.12

militär

6.13

7.13

civilskydd

6.14

7.14

förvaltning och myndigheter

6.15

7.15

forskningsinrättningar

6.16

7.16

kulturinrättningar och medier

6.17

7.17

den ideella sektorn

6.18

7.18

andra sektorer (specificera)

6.19

7.19

| 8.1 | Inom vilka kritiska hälso- och sjukvårdssektorer i ert land saknas det samordningsarrangemang? (svar frivilligt) |
| --- | --- |
| | |
| 8.2 | Inom vilka prioriterade sektorer bör samordningen med hälso- och sjukvårdssektorn förbättras? Ange i prioritetsordning. (svar frivilligt) |
| | |
| 9.1 | Beskriv arrangemangen för de befintliga strategiska samordningsstrukturerna (nationell lagstiftning eller standardrutiner) som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer, däribland veterinärsektorn, och som fastslagits vara kritiska vid nödsituationer. Ange de sektorer som omfattas av dessa samordningsstrukturer. |
| | |
| 9.2 | Hur är den nationella företrädaren i hälsoskyddskommittén kopplad till strukturen/strukturerna? |
| | |
| 10. | Beskriv arrangemangen för de befintliga
  operativa kriscentrumen (nationell lagstiftning eller standardrutiner) som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer, däribland veterinärsektorn, och som fastslagits vara kritiska vid nödsituationer. Ange de sektorer som omfattas av dessa samordningsstrukturer. |
| | |
| 11. | Har interoperabiliteten mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer testats på nationell nivå? | ja | nej | uppgift saknas |
| | | |
| 12. | Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört, t.ex. genom övningar eller faktiska händelser (kompletterande sidor kan vid behov bifogas). |
| | |

8.1

Inom vilka kritiska hälso- och sjukvårdssektorer i ert land saknas det samordningsarrangemang? (svar frivilligt)

8.2

Inom vilka prioriterade sektorer bör samordningen med hälso- och sjukvårdssektorn förbättras? Ange i prioritetsordning. (svar frivilligt)

9.1

Beskriv arrangemangen för de befintliga strategiska samordningsstrukturerna (nationell lagstiftning eller standardrutiner) som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer, däribland veterinärsektorn, och som fastslagits vara kritiska vid nödsituationer. Ange de sektorer som omfattas av dessa samordningsstrukturer.

9.2

Hur är den nationella företrädaren i hälsoskyddskommittén kopplad till strukturen/strukturerna?

10.

Beskriv arrangemangen för de befintliga
  operativa kriscentrumen (nationell lagstiftning eller standardrutiner) som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer, däribland veterinärsektorn, och som fastslagits vara kritiska vid nödsituationer. Ange de sektorer som omfattas av dessa samordningsstrukturer.

11.

Har interoperabiliteten mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer testats på nationell nivå?

ja

nej

uppgift saknas

12.

Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört, t.ex. genom övningar eller faktiska händelser (kompletterande sidor kan vid behov bifogas).

III.   Kontinuitetsplaner enligt artikel 4.2 c i beslut nr 1082/2013/EU

Enligt artikel 4.2 i beslut nr 1082/2013/EU gäller skyldigheten att lämna uppgifter endast om sådana åtgärder eller arrangemang finns eller föreskrivs som en del av den nationella beredskaps- och insatsplaneringen.

Med kontinuitetsplaner avses förvaltningsprocesser och integrerade planer som upprätthåller kontinuiteten i en organisations kritiska processer – de processer som gör det möjligt för en organisation att tillhandahålla kritiska tjänster eller produkter – vid händelser som stör verksamheten. Kontinuitetsplanerna omfattar alla aspekter hos en organisation som fyller en funktion för att upprätthålla kritiska processer, dvs. människor, lokaler, leverantörer, teknik och data m.m. I en verksamhetsanalys förutses konsekvenserna av avbrott i verksamhetsfunktioner och verksamhetsprocesser. Den ger också den information som behövs för att utarbeta strategier för återupptagande av verksamheten.

| 13.1 | Finns det några nationella kontinuitetsplaner för att säkerställa ett fortlöpande tillhandahållande av kritiska tjänster och produkter vid nödsituationer i samband med allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa enligt definitionen i beslut nr 1082/2013/EU? | ja | nej | uppgift saknas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| 13.2 | Är dessa nationella kontinuitetsplaner allmänna (se fråga 14) eller särskilda (se fråga 15)? |
| | |
| 14.1 | Vilka hälso- och sjukvårdstjänster omfattar de allmänna planerna? Ange nedan. | ja | nej | uppgift saknas |
| 14.1.1 | primärvården | | | |
| 14.1.2 | sjukhus | | | |
| 14.1.3 | andra tjänster (specificera) |
| | | | | |
| 14.2 | Om ja, vilka andra sektorer som anses kritiska omfattas av planerna? |
| 14.2.1 | energi | | | |
| 14.2.2 | informations- och kommunikationsteknik | | | |
| 14.2.3 | transport | | | |
| 14.2.4 | vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster | | | |
| 14.2.5 | jordbruk, inklusive veterinärsektorn | | | |
| 14.2.6 | livsmedelssäkerhet | | | |
| 14.2.7 | livsmedelsförsörjning | | | |
| 14.2.8 | kemisk industri | | | |
| 14.2.9 | industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården | | | |
| 14.2.10 | bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster | | | |
| 14.2.11 | lokala miljötjänster | | | |
| 14.2.12 | begravningstjänster | | | |
| 14.2.13 | militär | | | |
| 14.2.14 | civilskydd | | | |
| 14.2.15 | förvaltning och myndigheter | | | |
| 14.2.16 | forskningsinrättningar | | | |
| 14.2.17 | kulturinrättningar och medier | | | |
| 14.2.18 | den ideella sektorn | | | |
| 14.2.19 | andra sektorer (specificera) |
| | | | | |
| 14.3 | Om ja, vilka av följande aspekter ingår? | ja | Om ja, beskriv | nej | uppgift saknas |
| 14.3.1 | verksamhetsanalys | | | | |
| 14.3.2 | prioritera kritiska tjänster och funktioner genom riskbedömning för att dra nytta av medicinsk intervention | | | | |
| 14.3.3 | utbildning, övning, utvärdering, uppdatering, validering | | | | |
| 14.3.4 | kartlägga personer som är vitala för att upprätthålla kritiska funktioner, och hantera frånvarande personal för att minimera konsekvenserna för kritiska funktioner | | | | |
| 14.3.5 | tillhandahålla tydliga ledningsstrukturer, delegering av befogenheter och ersättningsordning | | | | |
| 14.3.6 | bedöma behovet av att lagra strategiska reserver av varor, material och utrustning | | | | |
| 14.3.7 | kartlägga enheter, avdelningar eller tjänster som kan krympas eller stängas | | | | |
| 14.3.8 | utse och utbilda alternativ personal för kritiska funktioner | | | | |
| 14.3.9 | överväga och testa metoder för att minska störningar i samhället (t.ex. arbeta på distans eller från hemmet samt minska antalet fysiska möten och resor) | | | | |
| 14.3.10 | planera för behovet av sociala stödtjänster för viktiga arbetstagare | | | | |
| 14.3.11 | planera för behovet av psykosociala stödtjänster så att arbetstagarna förblir effektiva | | | | |
| 14.3.12 | planera för återupptagandefasen | | | | |
| 14.3.13 | andra aspekter (specificera) |
| | | | | | |
| 15.1 | Vilka specifika allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa omfattas av de särskilda planerna? Ange nedan i enlighet med artikel 2 i beslut nr 1082/2013/EU. |
| | |
| 15.2 | Vilka hälso- och sjukvårdstjänster omfattas av planerna? Ange nedan. | ja | nej | uppgift saknas |
| 15.2.1 | primärvården | | | |
| 15.2.2 | sjukhus | | | |
| 15.2.3 | andra tjänster (specificera) |
| | | | | |
| 15.3 | Om ja, vilka andra sektorer som anses kritiska omfattas av planerna? |
| 15.3.1 | energi | | | |
| 15.3.2 | informations- och kommunikationsteknik | | | |
| 15.3.3 | transport | | | |
| 15.3.4 | vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster | | | |
| 15.3.5 | jordbruk, inklusive veterinärsektorn | | | |
| 15.3.6 | livsmedelssäkerhet | | | |
| 15.3.7 | livsmedelsförsörjning | | | |
| 15.3.8 | kemisk industri | | | |
| 15.3.9 | industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården | | | |
| 15.3.10 | bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster | | | |
| 15.3.11 | lokala miljötjänster | | | |
| 15.3.12 | begravningstjänster | | | |
| 15.3.13 | militär | | | |
| 15.3.14 | civilskydd | | | |
| 15.3.15 | förvaltning och myndigheter | | | |
| 15.3.16 | forskningsinrättningar | | | |
| 15.3.17 | kulturinrättningar och medier | | | |
| 15.3.18 | den ideella sektorn | | | |
| 15.3.19 | andra sektorer (specificera) |
| | | | | |
| 15.4 | Om ja, vilka av följande aspekter ingår? | ja | Om ja, beskriv | nej | uppgift saknas |
| 15.4.1 | verksamhetsanalys | | | | |
| 15.4.2 | prioritera kritiska tjänster och funktioner genom riskbedömning för att dra nytta av medicinsk intervention | | | | |
| 15.4.3 | utbildning, övning, utvärdering, uppdatering, validering | | | | |
| 15.4.4 | kartlägga personer som är vitala för att upprätthålla kritiska funktioner, och hantera frånvarande personal för att minimera konsekvenserna för kritiska funktioner | | | | |
| 15.4.5 | tillhandahålla tydliga ledningsstrukturer, delegering av befogenheter och ersättningsordning | | | | |
| 15.4.6 | bedöma behovet av att lagra strategiska reserver av varor, material och utrustning | | | | |
| 15.4.7 | kartlägga enheter, avdelningar eller tjänster som kan krympas eller stängas | | | | |
| 15.4.8 | utse och utbilda alternativ personal för kritiska funktioner | | | | |
| 15.4.9 | överväga och testa metoder för att minska störningar i samhället (t.ex. arbeta på distans eller från hemmet samt minska antalet fysiska möten och resor) | | | | |
| 15.4.10 | planera för behovet av sociala stödtjänster för viktiga arbetstagare | | | | |
| 15.4.11 | planera för behovet av psykosociala stödtjänster så att arbetstagarna förblir effektiva | | | | |
| 15.4.12 | planera för återupptagandefasen | | | | |
| 15.4.13 | andra aspekter (specificera) |
| | | | | | |
| 16. | Finns det sådana kontinuitetsplaner för införselställen som avses i det internationella hälsoreglementet? | ja | nej | uppgift saknas |
| | | |
| 17. | Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört (kompletterande sidor kan vid behov bifogas). |
| | |

13.1

Finns det några nationella kontinuitetsplaner för att säkerställa ett fortlöpande tillhandahållande av kritiska tjänster och produkter vid nödsituationer i samband med allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa enligt definitionen i beslut nr 1082/2013/EU?

ja

nej

uppgift saknas

13.2

Är dessa nationella kontinuitetsplaner allmänna (se fråga 14) eller särskilda (se fråga 15)?

14.1

Vilka hälso- och sjukvårdstjänster omfattar de allmänna planerna? Ange nedan.

ja

nej

uppgift saknas

14.1.1

primärvården

14.1.2

sjukhus

14.1.3

andra tjänster (specificera)

14.2

Om ja, vilka andra sektorer som anses kritiska omfattas av planerna?

14.2.1

energi

14.2.2

informations- och kommunikationsteknik

14.2.3

transport

14.2.4

vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster

14.2.5

jordbruk, inklusive veterinärsektorn

14.2.6

livsmedelssäkerhet

14.2.7

livsmedelsförsörjning

14.2.8

kemisk industri

14.2.9

industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården

14.2.10

bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster

14.2.11

lokala miljötjänster

14.2.12

begravningstjänster

14.2.13

militär

14.2.14

civilskydd

14.2.15

förvaltning och myndigheter

14.2.16

forskningsinrättningar

14.2.17

kulturinrättningar och medier

14.2.18

den ideella sektorn

14.2.19

andra sektorer (specificera)

14.3

Om ja, vilka av följande aspekter ingår?

ja

Om ja, beskriv

nej

uppgift saknas

14.3.1

verksamhetsanalys

14.3.2

prioritera kritiska tjänster och funktioner genom riskbedömning för att dra nytta av medicinsk intervention

14.3.3

utbildning, övning, utvärdering, uppdatering, validering

14.3.4

kartlägga personer som är vitala för att upprätthålla kritiska funktioner, och hantera frånvarande personal för att minimera konsekvenserna för kritiska funktioner

14.3.5

tillhandahålla tydliga ledningsstrukturer, delegering av befogenheter och ersättningsordning

14.3.6

bedöma behovet av att lagra strategiska reserver av varor, material och utrustning

14.3.7

kartlägga enheter, avdelningar eller tjänster som kan krympas eller stängas

14.3.8

utse och utbilda alternativ personal för kritiska funktioner

14.3.9

överväga och testa metoder för att minska störningar i samhället (t.ex. arbeta på distans eller från hemmet samt minska antalet fysiska möten och resor)

14.3.10

planera för behovet av sociala stödtjänster för viktiga arbetstagare

14.3.11

planera för behovet av psykosociala stödtjänster så att arbetstagarna förblir effektiva

14.3.12

planera för återupptagandefasen

14.3.13

andra aspekter (specificera)

15.1

Vilka specifika allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa omfattas av de särskilda planerna? Ange nedan i enlighet med artikel 2 i beslut nr 1082/2013/EU.

15.2

Vilka hälso- och sjukvårdstjänster omfattas av planerna? Ange nedan.

ja

nej

uppgift saknas

15.2.1

primärvården

15.2.2

sjukhus

15.2.3

andra tjänster (specificera)

15.3

Om ja, vilka andra sektorer som anses kritiska omfattas av planerna?

15.3.1

energi

15.3.2

informations- och kommunikationsteknik

15.3.3

transport

15.3.4

vatten för hälso- och sjukvårdsinrättningar, farmaceutisk verksamhet, sanitära tjänster

15.3.5

jordbruk, inklusive veterinärsektorn

15.3.6

livsmedelssäkerhet

15.3.7

livsmedelsförsörjning

15.3.8

kemisk industri

15.3.9

industri som tillhandahåller läkemedel och andra förbrukningsvaror för hälso- och sjukvården

15.3.10

bevakningstjänster och polis, brandkår och ambulanstjänster

15.3.11

lokala miljötjänster

15.3.12

begravningstjänster

15.3.13

militär

15.3.14

civilskydd

15.3.15

förvaltning och myndigheter

15.3.16

forskningsinrättningar

15.3.17

kulturinrättningar och medier

15.3.18

den ideella sektorn

15.3.19

andra sektorer (specificera)

15.4

Om ja, vilka av följande aspekter ingår?

ja

Om ja, beskriv

nej

uppgift saknas

15.4.1

verksamhetsanalys

15.4.2

prioritera kritiska tjänster och funktioner genom riskbedömning för att dra nytta av medicinsk intervention

15.4.3

utbildning, övning, utvärdering, uppdatering, validering

15.4.4

kartlägga personer som är vitala för att upprätthålla kritiska funktioner, och hantera frånvarande personal för att minimera konsekvenserna för kritiska funktioner

15.4.5

tillhandahålla tydliga ledningsstrukturer, delegering av befogenheter och ersättningsordning

15.4.6

bedöma behovet av att lagra strategiska reserver av varor, material och utrustning

15.4.7

kartlägga enheter, avdelningar eller tjänster som kan krympas eller stängas

15.4.8

utse och utbilda alternativ personal för kritiska funktioner

15.4.9

överväga och testa metoder för att minska störningar i samhället (t.ex. arbeta på distans eller från hemmet samt minska antalet fysiska möten och resor)

15.4.10

planera för behovet av sociala stödtjänster för viktiga arbetstagare

15.4.11

planera för behovet av psykosociala stödtjänster så att arbetstagarna förblir effektiva

15.4.12

planera för återupptagandefasen

15.4.13

andra aspekter (specificera)

16.

Finns det sådana kontinuitetsplaner för införselställen som avses i det internationella hälsoreglementet?

ja

nej

uppgift saknas

17.

Ange vid behov eventuella kommentarer eller förtydliganden till ovanstående frågor och eventuell relevant verksamhet som ert land har genomfört (kompletterande sidor kan vid behov bifogas).

IV.   Översyn av den nationella beredskapsplaneringen enligt artikel 4.3 i beslut nr 1082/2013/EU

Huvudsyftet med detta kapitel är att få information om den nuvarande situationen i medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska enligt artikel 4.3, på eget initiativ och oberoende av någon begäran från kommissionen, lämna information genom att använda denna mall när de på ett genomgripande sätt ser över den nationella beredskapsplaneringen.

| 18.1 | När gjorde ni en genomgripande översyn av er nationella beredskapsplanering? | |
| --- | --- | --- |
| | Lämna uppgifter om den genomgripande översynen i det format som anges i kapitlen I, II och III i denna bilaga. |

18.1

När gjorde ni en genomgripande översyn av er nationella beredskapsplanering?

Lämna uppgifter om den genomgripande översynen i det format som anges i kapitlen I, II och III i denna bilaga.

---