# Službeni list L 242/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 242 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.14. kolovoza 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 242

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.14. kolovoza 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 882/2014 оd 31. srpnja 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Torrone di Bagnara (ZOZP)) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 883/2014 оd 5. kolovoza 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Jamón de Serón (ZOI)) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 884/2014 оd 13. kolovoza 2014. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz neke hrane i hrane za životinje iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1152/2009 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 885/2014 оd 13. kolovoza 2014. o utvrđivanju posebnih uvjeta koji se primjenjuju na uvoz okre i listova karija iz Indije i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 91/2013 (
  1
  ) | 20 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 886/2014 оd 13. kolovoza 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 27 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/529/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 12. kolovoza 2014. o mjeri opoziva vrste zaštitnih čepića za uši koju je poduzela Belgija u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5670) | 29 |
| | | 2014/530/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 13. kolovoza 2014. o određenim privremenim zaštitnim mjerama u vezi s afričkom svinjskom kugom u Latviji
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5915)

   (
  1
  ) | 31 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 882/2014 оd 31. srpnja 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Torrone di Bagnara (ZOZP))

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 883/2014 оd 5. kolovoza 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Jamón de Serón (ZOI))

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 884/2014 оd 13. kolovoza 2014. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz neke hrane i hrane za životinje iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1152/2009 (
  1
  )

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 885/2014 оd 13. kolovoza 2014. o utvrđivanju posebnih uvjeta koji se primjenjuju na uvoz okre i listova karija iz Indije i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 91/2013 (
  1
  )

1

20

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 886/2014 оd 13. kolovoza 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

27

ODLUKE

2014/529/EU

*

Odluka Komisije оd 12. kolovoza 2014. o mjeri opoziva vrste zaštitnih čepića za uši koju je poduzela Belgija u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5670)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5670)

29

2014/530/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 13. kolovoza 2014. o određenim privremenim zaštitnim mjerama u vezi s afričkom svinjskom kugom u Latviji
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5915)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5915)

1

31

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 305/13/COL od 10. srpnja 2013. o dokapitalizaciji osiguravajućeg društva Sjóvá (Island) | 33 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 305/13/COL od 10. srpnja 2013. o dokapitalizaciji osiguravajućeg društva Sjóvá (Island)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 882/2014

оd 31. srpnja 2014.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Torrone di Bagnara (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Torrone di Bagnara” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Torrone di Bagnara” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Budući da Komisija nije primila ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Torrone di Bagnara” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisija nije primila ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Torrone di Bagnara” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Torrone di Bagnara” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. srpnja 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Ferdinando NELLI FEROCI

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 89, 28.3.2014., str. 62.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 883/2014

оd 5. kolovoza 2014.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Jamón de Serón (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Jamón de Serón” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Jamón de Serón” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Jamón de Serón” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Jamón de Serón” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Jamón de Serón” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.2. Proizvodi na osnovi mesa (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.) iz Priloga XI.Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Martine REICHERTS

Članica Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 101, 5.4.2014., str. 10.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 884/2014

оd 13. kolovoza 2014.

o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz neke hrane i hrane za životinje iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1152/2009

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku ii.,

budući da:

| (1) | Uredbu Komisije (EZ) br. 1152/2009 (2) treba znatno izmijeniti, a njezino područje primjene proširiti na hranu za životinje. |
| --- | --- |

(1)

Uredbu Komisije (EZ) br. 1152/2009 (2) treba znatno izmijeniti, a njezino područje primjene proširiti na hranu za životinje.

| (2) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (3) utvrđuju se najveće dopuštene količine aflatoksina u hrani radi zaštite javnog zdravlja. Primijećeno je da se najveće dopuštene količine aflatoksina često prekoračuju u nekoj hrani iz određenih zemalja. Takva kontaminacija predstavlja ozbiljnu prijetnju za javno zdravlje u Uniji te je stoga primjereno donijeti posebne uvjete na razini Unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (3) utvrđuju se najveće dopuštene količine aflatoksina u hrani radi zaštite javnog zdravlja. Primijećeno je da se najveće dopuštene količine aflatoksina često prekoračuju u nekoj hrani iz određenih zemalja. Takva kontaminacija predstavlja ozbiljnu prijetnju za javno zdravlje u Uniji te je stoga primjereno donijeti posebne uvjete na razini Unije.

| (3) | Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđene su najveće dopuštene količine aflatoksina B1 u hrani za životinje radi zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja. Primijećeno je da se najveće dopuštene količine aflatoksina B1 često prekoračuju u nekoj hrani za životinje iz određenih zemalja. Takva kontaminacija predstavlja ozbiljnu prijetnju za zdravlje životinja i javno zdravlje u Uniji te je stoga potrebno donijeti posebne uvjete na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđene su najveće dopuštene količine aflatoksina B1 u hrani za životinje radi zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja. Primijećeno je da se najveće dopuštene količine aflatoksina B1 često prekoračuju u nekoj hrani za životinje iz određenih zemalja. Takva kontaminacija predstavlja ozbiljnu prijetnju za zdravlje životinja i javno zdravlje u Uniji te je stoga potrebno donijeti posebne uvjete na razini Unije.

| (4) | Radi zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja važno je da se ova Uredba primjenjuje i na složenu hranu i hranu za životinje koja u znatnoj količini sadržava hranu i hranu za životinje obuhvaćenu ovom Uredbom. Kako bi se osigurala usklađena provedba kontrolâ prerađene i složene hrane i prerađene i složene hrane za životinje na području čitavog EU-a potrebno je utvrditi graničnu vrijednost. Nadalje, iz primjene odredbi ove Uredbe potrebno je isključiti nekomercijalne pošiljke. Uzorkovanje i analizu pošiljaka treba provoditi u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(4)

Radi zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja važno je da se ova Uredba primjenjuje i na složenu hranu i hranu za životinje koja u znatnoj količini sadržava hranu i hranu za životinje obuhvaćenu ovom Uredbom. Kako bi se osigurala usklađena provedba kontrolâ prerađene i složene hrane i prerađene i složene hrane za životinje na području čitavog EU-a potrebno je utvrditi graničnu vrijednost. Nadalje, iz primjene odredbi ove Uredbe potrebno je isključiti nekomercijalne pošiljke. Uzorkovanje i analizu pošiljaka treba provoditi u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Unije.

| (5) | Za kontrolu aflatoksina u hrani za životinje odredbe o uzorkovanju i analizi utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 152/2009 (5), a za kontrolu aflatoksina u hrani Uredbom Komisije (EZ) br. 401/2006 (6). |
| --- | --- |

(5)

Za kontrolu aflatoksina u hrani za životinje odredbe o uzorkovanju i analizi utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 152/2009 (5), a za kontrolu aflatoksina u hrani Uredbom Komisije (EZ) br. 401/2006 (6).

| (6) | S obzirom na to da se za primjenu posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima primjenjuju slične odredbe kao za primjenu posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima, potrebno je hranu i hranu za životinje za koje se uvode posebni uvjeti zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima obuhvatiti jednom uredbom. U ovu je Uredbu stoga primjereno uključiti odredbe predviđene Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 91/2013 (7) koje se odnose na kikiriki iz Indije i Gane te sjemenke lubenice iz Nigerije. Istodobno Provedbenu uredbu (EU) br. 91/2013 treba zamijeniti novom uredbom kojom se utvrđuju odredbe za bamiju i listove karija iz Indije. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da se za primjenu posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima primjenjuju slične odredbe kao za primjenu posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima, potrebno je hranu i hranu za životinje za koje se uvode posebni uvjeti zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima obuhvatiti jednom uredbom. U ovu je Uredbu stoga primjereno uključiti odredbe predviđene Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 91/2013 (7) koje se odnose na kikiriki iz Indije i Gane te sjemenke lubenice iz Nigerije. Istodobno Provedbenu uredbu (EU) br. 91/2013 treba zamijeniti novom uredbom kojom se utvrđuju odredbe za bamiju i listove karija iz Indije.

| (7) | Na temelju rezultata kontrole i ishoda revizije Ureda za hranu i veterinarstvo (FVO) primjereno je provesti sljedeće promjene za proizvode koji podliježu posebnim uvjetima i/ili učestalosti kontrola:






  — | ukidanje posebnih uvjeta za uvoz badema iz SAD-a na temelju zadovoljavajućih rezultata kontrole i povoljnog ishoda revizijskog nadzora FVO-a, |
| --- | --- | --- |

(7)

Na temelju rezultata kontrole i ishoda revizije Ureda za hranu i veterinarstvo (FVO) primjereno je provesti sljedeće promjene za proizvode koji podliježu posebnim uvjetima i/ili učestalosti kontrola:

—

ukidanje posebnih uvjeta za uvoz badema iz SAD-a na temelju zadovoljavajućih rezultata kontrole i povoljnog ishoda revizijskog nadzora FVO-a,

| — | smanjenje učestalosti uzorkovanja za lješnjake iz Turske s obzirom na zadovoljavajuće rezultate kontrole i povoljan ishod revizijskog nadzora FVO-a, |
| --- | --- |

—

smanjenje učestalosti uzorkovanja za lješnjake iz Turske s obzirom na zadovoljavajuće rezultate kontrole i povoljan ishod revizijskog nadzora FVO-a,

| — | smanjenje učestalosti uzorkovanja za brazilske orahe u ljusci iz Brazila s obzirom da nema nesukladnosti, što je povezano i s vrlo malim količinama koje se uvoze u EU. |
| --- | --- |

—

smanjenje učestalosti uzorkovanja za brazilske orahe u ljusci iz Brazila s obzirom da nema nesukladnosti, što je povezano i s vrlo malim količinama koje se uvoze u EU.

| (8) | Sustav kontrole za hranu i hranu za životinje na koje se odnosi ova Uredba primjenjuje se već mnogo godina te se kontinuirano poboljšava na temelju stečenog iskustva. Potpuno usklađenje kontrola uvoza hrane neživotinjskog podrijetla nije moguće jer se na određenom ulaznom mjestu ne mogu provesti sve potrebne fizičke kontrole aflatoksina. Kontrola prisutnosti aflatoksina u skladu s Uredbom (EZ) br. 401/2006 iziskuje puno vremena te zahtijeva istovar pošiljke. Nadalje, mnogi proizvodi obuhvaćeni ovom Uredbom prevoze se u vakuumskim pakiranjima i uništavanje vakuumskog pakiranja radi uzimanja uzoraka može dovesti do gubitka kvalitete ako se pošiljka mora prevoziti na velikoj udaljenosti nakon fizičke kontrole. Međutim, radi smanjenja administrativnog opterećenja, potrebno je u što većoj mjeri uskladiti administrativne isprave koje se odnose na kontrolu hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla. Stoga, iako uvjeti za uvoz hrane i hrane za životinje obuhvaćene ovom Uredbom nisu jednaki onima za hranu i hranu za životinje obuhvaćenu Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (8), potrebno je upotrebljavati isti Zajednički ulazni dokument (ZUD) u cilju administrativnog pojednostavnjenja za subjekte u poslovanju s hranom i subjekte u poslovanju s hranom za životinje. Međutim, kako bi se ZUD mogao primjenjivati za potrebe ove Uredbe, u napomenama za popunjavanje treba navesti dodatna pojašnjenja zbog razlika u sustavima kontrole. |
| --- | --- |

(8)

Sustav kontrole za hranu i hranu za životinje na koje se odnosi ova Uredba primjenjuje se već mnogo godina te se kontinuirano poboljšava na temelju stečenog iskustva. Potpuno usklađenje kontrola uvoza hrane neživotinjskog podrijetla nije moguće jer se na određenom ulaznom mjestu ne mogu provesti sve potrebne fizičke kontrole aflatoksina. Kontrola prisutnosti aflatoksina u skladu s Uredbom (EZ) br. 401/2006 iziskuje puno vremena te zahtijeva istovar pošiljke. Nadalje, mnogi proizvodi obuhvaćeni ovom Uredbom prevoze se u vakuumskim pakiranjima i uništavanje vakuumskog pakiranja radi uzimanja uzoraka može dovesti do gubitka kvalitete ako se pošiljka mora prevoziti na velikoj udaljenosti nakon fizičke kontrole. Međutim, radi smanjenja administrativnog opterećenja, potrebno je u što većoj mjeri uskladiti administrativne isprave koje se odnose na kontrolu hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla. Stoga, iako uvjeti za uvoz hrane i hrane za životinje obuhvaćene ovom Uredbom nisu jednaki onima za hranu i hranu za životinje obuhvaćenu Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (8), potrebno je upotrebljavati isti Zajednički ulazni dokument (ZUD) u cilju administrativnog pojednostavnjenja za subjekte u poslovanju s hranom i subjekte u poslovanju s hranom za životinje. Međutim, kako bi se ZUD mogao primjenjivati za potrebe ove Uredbe, u napomenama za popunjavanje treba navesti dodatna pojašnjenja zbog razlika u sustavima kontrole.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ne dovodeći u pitanje odredbe Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (9), ova se Uredba primjenjuje na uvoz sljedeće hrane i hrane za životinje obuhvaćene oznakama KN i TARIC iz Priloga I.:

| (a) | brazilski orasi u ljusci i mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju brazilske orahe u ljusci (hrana), podrijetlom iz Brazila ili otpremljeni iz Brazila; |
| --- | --- |

(a)

brazilski orasi u ljusci i mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju brazilske orahe u ljusci (hrana), podrijetlom iz Brazila ili otpremljeni iz Brazila;

| (b) | kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Kine ili otpremljeni iz Kine; |
| --- | --- |

(b)

kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Kine ili otpremljeni iz Kine;

| (c) | kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Egipta ili otpremljeni iz Egipta; |
| --- | --- |

(c)

kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Egipta ili otpremljeni iz Egipta;

| (d) | pistacije u ljusci ili oljuštene, pistacije drukčije pripremljene ili konzervirane (hrana), podrijetlom iz Irana ili otpremljene iz Irana; |
| --- | --- |

(d)

pistacije u ljusci ili oljuštene, pistacije drukčije pripremljene ili konzervirane (hrana), podrijetlom iz Irana ili otpremljene iz Irana;

| (e) | Sljedeća hrana podrijetlom iz Turske ili otpremljena iz Turske:






  i. | suhe smokve; |
| --- | --- | --- |

(e)

Sljedeća hrana podrijetlom iz Turske ili otpremljena iz Turske:

i.

suhe smokve;

| ii. | lješnjaci (Corylus sp.) u ljusci ili oljušteni; |
| --- | --- |

ii.

lješnjaci (Corylus sp.) u ljusci ili oljušteni;

| iii. | pistacije u ljusci ili oljuštene; |
| --- | --- |

iii.

pistacije u ljusci ili oljuštene;

| iv. | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju smokve, lješnjake ili pistacije; |
| --- | --- |

iv.

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju smokve, lješnjake ili pistacije;

| v. | paste od smokava, pistacija i lješnjaka; |
| --- | --- |

v.

paste od smokava, pistacija i lješnjaka;

| vi. | lješnjaci, smokve i pistacije prerađeni ili konzervirani, uključujući i mješavine; |
| --- | --- |

vi.

lješnjaci, smokve i pistacije prerađeni ili konzervirani, uključujući i mješavine;

| vii. | brašno, krupica i prah lješnjaka, smokava i pistacija; |
| --- | --- |

vii.

brašno, krupica i prah lješnjaka, smokava i pistacija;

| viii. | lješnjaci rezani na komadiće i ploške i smrvljeni; |
| --- | --- |

viii.

lješnjaci rezani na komadiće i ploške i smrvljeni;

| ix. | ulje lješnjaka; |
| --- | --- |

ix.

ulje lješnjaka;

| (f) | kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Gane ili otpremljeni iz Gane; |
| --- | --- |

(f)

kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Gane ili otpremljeni iz Gane;

| (g) | kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Indije ili otpremljeni iz Indije; |
| --- | --- |

(g)

kikiriki u ljusci ili oljušten, maslac od kikirikija, kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran (hrana i hrana za životinje), podrijetlom iz Indije ili otpremljeni iz Indije;

| (h) | sjemenke lubenice i od njih dobiveni proizvodi (hrana), podrijetlom iz Nigerije ili otpremljeni iz Nigerije. |
| --- | --- |

(h)

sjemenke lubenice i od njih dobiveni proizvodi (hrana), podrijetlom iz Nigerije ili otpremljeni iz Nigerije.

2.   Ova se Uredba primjenjuje i na hranu i hranu za životinje dobivenu preradom hrane i hrane za životinje iz stavka 1. te na složenu hranu i hranu za životinje koja sadržava bilo koju hranu ili hranu za životinje iz stavka 1. u količini većoj od 20 %.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na pošiljke hrane i hrane za životinje iz stavaka 1. i 2. koje su namijenjene fizičkim osobama isključivo za njihovu osobnu potrošnju i uporabu. U slučaju dvojbe, teret dokazivanja je na primatelju pošiljke.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u člancima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 te članku 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „određeno mjesto uvoza (DPI)” označava bilo koje mjesto koje odredi nadležno tijelo, a preko kojeg se u Uniju smije uvoziti hrana iz članka 1.; |
| --- | --- |

(a)

„određeno mjesto uvoza (DPI)” označava bilo koje mjesto koje odredi nadležno tijelo, a preko kojeg se u Uniju smije uvoziti hrana iz članka 1.;

| (b) | „određeno ulazno mjesto (DPE)” označava mjesto ulaska kako je definirano u članku 3. točki (b) Uredbe (EZ) br. 669/2009. |
| --- | --- |

(b)

„određeno ulazno mjesto (DPE)” označava mjesto ulaska kako je definirano u članku 3. točki (b) Uredbe (EZ) br. 669/2009.

Za potrebe ove Uredbe, pošiljka odgovara seriji u smislu uredbi (EZ) br. 401/2006 i (EZ) br. 152/2009.

Članak 3.

Uvoz u Uniju

Pošiljke hrane i hrane za životinje iz članka 1. stavaka 1. i 2. (dalje u tekstu: hrana i hrana za životinje) smiju se uvoziti u Uniju samo u skladu s postupcima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Članak 4.

Rezultati uzorkovanja i analize

1.   Uz svaku pošiljku hrane i hrane za životinje treba priložiti rezultate uzorkovanja i analize koje su provela nadležna tijela države podrijetla ili države iz koje je pošiljka otpremljena ako to nije država podrijetla, kako bi se provjerila sukladnost s propisima Unije o najvećim dopuštenim količinama aflatoksina.

2.   Uzorkovanje i analiza iz stavka 1. moraju se provoditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 152/2009 za aflatoksine u hrani za životinje i skladu s Uredbom (EZ) br. 401/2006 za aflatoksine u hrani.

Članak 5.

Zdravstveni certifikat

1.   Svaku pošiljku mora pratiti i zdravstveni certifikat u skladu s obrascem iz Priloga II.

2.   Zdravstveni certifikat popunjava, potpisuje i ovjerava ovlašteni zastupnik nadležnog tijela države podrijetla ili nadležnog tijela države iz koje je pošiljka otpremljena ako to nije država podrijetla.

Nadležno tijelo zemlje podrijetla je:

| (a) | brazilsko Ministarstvo poljoprivrede, stočarstva i opskrbe hranom (Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA)) – za hranu iz Brazila; |
| --- | --- |

(a)

brazilsko Ministarstvo poljoprivrede, stočarstva i opskrbe hranom (Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA)) – za hranu iz Brazila;

| (b) | Državna uprava za inspekciju uvoza i izvoza i karantenu Narodne Republike Kine (State Administration for Entry-Exit inspection and Quarantine of the People's Republic of China) – za hranu i hranu za životinje iz Kine; |
| --- | --- |

(b)

Državna uprava za inspekciju uvoza i izvoza i karantenu Narodne Republike Kine (State Administration for Entry-Exit inspection and Quarantine of the People's Republic of China) – za hranu i hranu za životinje iz Kine;

| (c) | Egipatsko ministarstvo poljoprivrede (Egyptian Ministry of Agriculture) – za hranu i hranu za životinje iz Egipta; |
| --- | --- |

(c)

Egipatsko ministarstvo poljoprivrede (Egyptian Ministry of Agriculture) – za hranu i hranu za životinje iz Egipta;

| (d) | Iransko Ministarstvo zdravlja – za hranu iz Irana; |
| --- | --- |

(d)

Iransko Ministarstvo zdravlja – za hranu iz Irana;

| (e) | Opća uprava za zaštitu i kontrolu Ministarstva poljoprivrede i ruralnih poslova Republike Turske (General Directorate of protection and Control of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs of the Republic of Turkey) – za hranu iz Turske; |
| --- | --- |

(e)

Opća uprava za zaštitu i kontrolu Ministarstva poljoprivrede i ruralnih poslova Republike Turske (General Directorate of protection and Control of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs of the Republic of Turkey) – za hranu iz Turske;

| (f) | Normizacijski zavod Gane (Ghana Standards Authority) – za hranu i hranu za životinje iz Gane; |
| --- | --- |

(f)

Normizacijski zavod Gane (Ghana Standards Authority) – za hranu i hranu za životinje iz Gane;

| (g) | Vijeće za kontrolu izvoza Ministarstva trgovine i industrije Indije (Export Inspection Council of India of the Ministry of Commerce and Industry) – za hranu i hranu za životinje iz Indije; |
| --- | --- |

(g)

Vijeće za kontrolu izvoza Ministarstva trgovine i industrije Indije (Export Inspection Council of India of the Ministry of Commerce and Industry) – za hranu i hranu za životinje iz Indije;

| (h) | Nacionalna agencija za kontrolu hrane i lijekova (National Agency for Food and Drug Administration and Control (NAFDAC)) – za hranu iz Nigerije. |
| --- | --- |

(h)

Nacionalna agencija za kontrolu hrane i lijekova (National Agency for Food and Drug Administration and Control (NAFDAC)) – za hranu iz Nigerije.

3.   Zdravstveni certifikat mora biti sastavljen na službenom jeziku ili na jednom od službenih jezika države članice u kojoj se nalazi određeno ulazno mjesto. Međutim, država članica se može suglasiti da zdravstveni certifikati budu sastavljeni na nekom drugom službenom jeziku Unije.

4.   Rok valjanosti zdravstvenog certifikata je samo četiri mjeseca od datuma izdavanja.

Članak 6.

Identifikacijska oznaka

Svaka pošiljka hrane i hrane za životinje označava se identifikacijskom oznakom (oznakom pošiljke) koja odgovara identifikacijskoj oznaci na ispravi o rezultatima uzorkovanja i analize iz članka 4. te zdravstvenom certifikatu iz članka 5. Svaka pojedina vreća ili drugi oblik pakiranja iz pošiljke označuje se tom identifikacijskom oznakom.

Članak 7.

Prethodna obavijest o pošiljci

1.   Subjekti u poslovanju s hranom i subjekti u poslovanju s hranom za životinje nadležnim tijelima na određenom mjestu ulaska (DPE) moraju dostavi prethodnu obavijest o predviđenom datumu i vremenu fizičkog prispijeća hrane i hrane za životinje te vrsti pošiljke.

2.   Za potrebe prethodne obavijesti moraju ispuniti dio I. Zajedničkoga ulaznog dokumenta (ZUD) iz članka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 669/2009 te ga dostaviti nadležnom tijelu na mjestu prvog unosa najmanje jedan radni dan prije fizičkog prispijeća pošiljke.

3.   Pri popunjavanju ZUD-a za potrebe provedbe ove Uredbe subjekti u poslovanju s hranom i subjekti u poslovanju s hranom za životinje moraju uzeti u obzir napomene za popunjavanje iz Priloga III.

4.   Ako DPI nije isti kao i DPE, subjekt u poslovanju s hranom i subjekt u poslovanju s hranom za životinje o tome mora obavijestiti nadležno tijelo u DPI-ju najmanje jedan radni dan prije fizičkog prispijeća pošiljke. Subjekt u poslovanju s hranom odnosno subjekt u poslovanju s hranom za životinje obavijest dostavlja slanjem preslike ZUD-a koji je popunilo nadležno tijelo u DPE-u pri pregledu isprava.

5.   ZUD se sastavlja na službenom jeziku ili na jednom od službenih jezika države članice u kojoj se nalazi DPE. Međutim, država članica se može suglasiti da ZUD bude sastavljen na nekom drugom službenom jeziku Unije.

Članak 8.

Određena mjesta uvoza (DPI)

Nadležna tijela država članica moraju osigurati da DPI bude u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| (a) | prisutnost stručnog osoblja koje obavlja službene kontrole pošiljaka hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

(a)

prisutnost stručnog osoblja koje obavlja službene kontrole pošiljaka hrane i hrane za životinje;

| (b) | dostupnost detaljnih uputa za uzorkovanje i slanje uzoraka u laboratorij, u skladu s odredbama iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 401/2006 za hranu te Priloga I. Uredbi (EZ) br. 152/2009 za hranu za životinje; |
| --- | --- |

(b)

dostupnost detaljnih uputa za uzorkovanje i slanje uzoraka u laboratorij, u skladu s odredbama iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 401/2006 za hranu te Priloga I. Uredbi (EZ) br. 152/2009 za hranu za životinje;

| (c) | mogućnost obavljanja istovara i uzorkovanja u natkrivenom prostoru u određenom mjestu uvoza; mogućnost stavljanja pošiljke hrane i hrane za životinje pod službenu kontrolu nadležnog tijela od određenog mjesta uvoza nadalje u slučajevima kada, uz suglasnost nadležnog tijela, pošiljku treba prevesti na mjesto u neposrednoj blizini DPI-ja za potrebe uzorkovanja; |
| --- | --- |

(c)

mogućnost obavljanja istovara i uzorkovanja u natkrivenom prostoru u određenom mjestu uvoza; mogućnost stavljanja pošiljke hrane i hrane za životinje pod službenu kontrolu nadležnog tijela od određenog mjesta uvoza nadalje u slučajevima kada, uz suglasnost nadležnog tijela, pošiljku treba prevesti na mjesto u neposrednoj blizini DPI-ja za potrebe uzorkovanja;

| (d) | dostupnost skladišnog prostor i skladišta za čuvanje zadržanih pošiljaka hrane i hrane za životinje u dobrim uvjetima dok se čekaju rezultati analize; |
| --- | --- |

(d)

dostupnost skladišnog prostor i skladišta za čuvanje zadržanih pošiljaka hrane i hrane za životinje u dobrim uvjetima dok se čekaju rezultati analize;

| (e) | dostupnost opreme za istovar i prikladne opreme za uzorkovanje; |
| --- | --- |

(e)

dostupnost opreme za istovar i prikladne opreme za uzorkovanje;

| (f) | dostupnost službenog laboratorija za analizu aflatoksina na lokaciji do koje se uzorci mogu prevesti u najkraćem roku i u kojem se analiza može obaviti u primjerenom vremenskom roku. |
| --- | --- |

(f)

dostupnost službenog laboratorija za analizu aflatoksina na lokaciji do koje se uzorci mogu prevesti u najkraćem roku i u kojem se analiza može obaviti u primjerenom vremenskom roku.

Države članice moraju voditi ažurirani popis DPI-ja te ga staviti na raspolaganje javnosti. Države članice o tome obavješćuju Komisiju.

Komisija je obvezna na svojim internetskim stranicama postaviti nacionalne poveznice na te popise u informativne svrhe.

Subjekti u poslovanju s hranom i subjekti u poslovanju hranom za životinje moraju osigurati istovar pošiljke hrane i hrane za životinje za potrebe reprezentativnog uzorkovanja.

Ako je riječ o posebnom transportu ili posebnom pakiranju, subjekt službenom inspektoru mora staviti na raspolaganje prikladnu opremu za uzorkovanje ako se uobičajenom opremom ne može provesti reprezentativno uzorkovanje.

Članak 9.

Službene kontrole

1.   Sve službene kontrole prije popunjavanja ZUD-a moraju se obaviti u roku od 15 radnih dana od trenutka kada je pošiljka dopremljena za uvoz i fizički dostupna za uzimanje uzoraka u DPI-ju.

2.   Pošiljke hrane i hrane za životinje mogu ući u Uniju samo preko DPE-a. Nadležno tijelo u DPE-u mora obaviti pregled isprava svih pošiljki hrane i hrane za životinje namijenjenih uvozu u Uniju radi provjere sukladnosti sa zahtjevima iz članaka 4. i 5.

Za potrebe ove Uredbe mogu se odrediti mjesta ulaska koja su ovlaštena samo za obavljanje pregleda isprava. U tom slučaju ti DPE-i ne moraju ispunjavati minimalne zahtjeve iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 669/2009.

3.   Ako uz pošiljku hrane i hrane za životinje nisu priloženi rezultati uzorkovanja i analize i zdravstveni certifikat ili ako rezultati uzorkovanja i analize ili zdravstveni certifikat nisu u skladu s odredbama ove Uredbe, pošiljka ne može ući u Uniju za uvoz u Uniju i mora se otpremiti natrag u zemlju podrijetla ili uništiti.

4.   Nadležno tijelo u DPE-u odobrava prijevoz pošiljke do DPI-ja nakon zadovoljavajućih rezultata pregleda iz stavka 2. Pošiljku za vrijeme prijevoza mora pratiti izvornik certifikata, rezultati uzorkovanja i analize iz članka 4. i ZUD. Nadležno tijelo DPE-a mora odmah obavijestiti nadležno tijelo u DPI-ju o slanju pošiljke te poslovni subjekt mora obavijestiti nadležno tijelo u DPI-ju o prispijeću pošiljke najmanje jedan radni dan prije fizičkog prispijeća pošiljke. Ako poslovni subjekt odluči promijeniti DPI nakon što je pošiljka napustila DPE, isprave treba ponovno predočiti nadležnom tijelu DPE-a radi odobravanja promjene i unošenja potrebnih izmjena u ZUD, te nadležno tijelo DPE-a mora obavijestiti predmetne DPI-je o tim promjenama.

5.   Nadležno tijelo u DPI-ju određene pošiljke podvrgava identifikacijskom i fizičkom pregledu uzimanjem uzorka za analizu aflatoksina B1 i ukupne razine kontaminiranosti aflatoksinom za hranu ili aflatoksina B1 za hranu za životinje učestalošću utvrđenom u Prilogu I. ovoj Uredbi prije njihova prihvaćanja za stavljanje u slobodni promet u Uniji. Za hranu za životinje uzorkovanje se provodi u skladu s Prilogom I. Uredbi (EZ) br. 152/2009, a za hranu u skladu s Prilogom I. Uredbi (EZ) br. 401/2006.

6.   Nakon što pregled bude završen, nadležna tijela za preglede koje su izvršila:

| (a) | popunjavaju odgovarajuće rubrike u dijelu II. ZUD-a; |
| --- | --- |

(a)

popunjavaju odgovarajuće rubrike u dijelu II. ZUD-a;

| (b) | objedinjuju rezultate provedenog uzorkovanja i analize; |
| --- | --- |

(b)

objedinjuju rezultate provedenog uzorkovanja i analize;

| (c) | predviđaju i u ZUD upisuju referentni broj ZUD-a; |
| --- | --- |

(c)

predviđaju i u ZUD upisuju referentni broj ZUD-a;

| (d) | ovjeravaju pečatom i potpisuju izvornik ZUD-a; |
| --- | --- |

(d)

ovjeravaju pečatom i potpisuju izvornik ZUD-a;

| (e) | izrađuju i zadržavaju presliku potpisom i pečatom ovjerenog ZUD-a. |
| --- | --- |

(e)

izrađuju i zadržavaju presliku potpisom i pečatom ovjerenog ZUD-a.

Pri popunjavanju ZUD-a za potrebe provedbe ove Uredbe nadležno tijelo mora uzeti u obzir napomene za popunjavanje iz Priloga III.

7.   Pošiljku tijekom prijevoza sve do njezina puštanja u slobodni promet mora pratiti izvornik zdravstvenog certifikata iz članka 5., rezultata uzorkovanja i analize iz članka 4. i ZUD-a.

Članak 10.

Dijeljenje pošiljke

1.   Pošiljke se ne smiju dijeliti sve dok se ne dovrše službene kontrole i ZUD nije u cijelosti popunjen od strane nadležnih tijela kako je predviđeno u članku 9.

2.   Ako se pošiljka dijeli poslije, ovjerena preslika ZUD-a mora pratiti svaki dio pošiljke tijekom prijevoza, sve do puštanja pošiljke u slobodni promet.

Članak 11.

Puštanje u slobodni promet

Pošiljke se puštaju u slobodni promet tek nakon što subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje ili njegov zastupnik carinskim tijelima predoče ZUD (u fizičkom ili elektroničkom obliku) propisno popunjen od strane nadležnog tijela nakon što su obavljene sve službene kontrole. Carinska tijela puštaju pošiljku u slobodni promet samo ako je u polju II.14. navedena povoljna odluka nadležnog tijela te ako je potpisana u polju II.21. ZUD-a.

Članak 12.

Nesukladnost

Ako se službenim kontrolama utvrdi nesukladnost s odgovarajućim zakonodavstvom Unije, nadležno tijelo popunjava dio III. ZUD-a te se poduzimaju se mjere u skladu s člancima 19., 20. i 21. Uredbe (EZ) br. 882/2004.

Članak 13.

Izvješća

Države članice svaka tri mjeseca Komisiji dostavljaju izvješće o svim rezultatima analiza iz službenih kontrola pošiljaka hrane i hrane za životinje provedenih u skladu s ovom Uredbom. To se izvješće dostavlja tijekom mjeseca koji slijedi nakon svakog tromjesečja.

U izvješću se navode sljedeći podatci:

| — | broj uvezenih pošiljaka, |
| --- | --- |

—

broj uvezenih pošiljaka,

| — | broj pošiljaka iz kojih su uzeti uzorci za analizu, |
| --- | --- |

—

broj pošiljaka iz kojih su uzeti uzorci za analizu,

| — | rezultati provjera kako je predviđeno u članku 9. stavku 5. |
| --- | --- |

—

rezultati provjera kako je predviđeno u članku 9. stavku 5.

Članak 14.

Troškovi

Sve troškove koji proizlaze iz službenih kontrola, uključujući uzorkovanje, analizu i skladištenje, te mjera poduzetih u slučaju nesukladnosti, snose subjekti u poslovanju s hranom odnosno subjekti u poslovanju s hranom za životinje.

Članak 15.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 1152/2009 ovime se stavlja izvan snage.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i trebaju se čitati u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.

Članak 16.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. kolovoza 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1152/2009 od 27. studenoga 2009. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz neke hrane iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima te o stavljanju izvan snage Odluke 2006/504/EZ (SL L 313, 28.11.2009., str. 40.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

3

(4)  Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 152/2009 od 27. siječnja 2009. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu hrane za životinje (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.).

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu razina mikotoksina u hrani (SL L 70, 9.3.2006., str. 12.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 91/2013 od 31. siječnja 2013. o utvrđivanju posebnih uvjeta koji se primjenjuju na uvoz kikirikija iz Gane i Indije, okre i listova karija iz Indije te sjemenki lubenice iz Nigerije i o izmjeni uredaba (EZ) br. 669/2009 i (EZ) br. 1152/2009 (SL L 33, 2.2.2013., str. 2.).

7

(8)  Uredba Komisije (EZ) br. 669/2009 od 24. srpnja 2009. o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla te o izmjeni Odluke 2006/504/EZ (SL L 194, 25.7.2009., str. 11.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

10

---

PRILOG I.

Hrana za životinje i hrana koja podliježe mjerama predviđenima ovom Uredbom:

| Hrana i hrana za životinje
  (namjena) | Oznaka KN (1) | TARIC potpodjela | Zemlja podrijetla ili zemlja otpreme | Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%) pri uvozu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | brazilski orasi u ljusci |

Hrana i hrana za životinje

(namjena)

Oznaka KN (1)

TARIC potpodjela

Zemlja podrijetla ili zemlja otpreme

Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%) pri uvozu

—

brazilski orasi u ljusci

| — | 0801 21 00 |
| --- | --- |

—

Brazil (BR)

Nasumično

| — | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju brazilske orahe u ljusci. |
| --- | --- |

—

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju brazilske orahe u ljusci.

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

(Hrana)

| — | kikiriki, u ljusci |
| --- | --- |

—

kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Kina (CN)

20

| — | kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Hrana i hrana za životinje)

| — | kikiriki, u ljusci |
| --- | --- |

—

kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Egipat (EG)

20

| — | kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Hrana i hrana za životinje)

| — | pistacije, u ljusci |
| --- | --- |

—

pistacije, u ljusci

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Iran (IR)

50

| — | pistacije, oljuštene |
| --- | --- |

—

pistacije, oljuštene

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju pistacije |
| --- | --- |

—

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju pistacije

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pasta od pistacija |
| --- | --- |

—

pasta od pistacija

| — | ex 2007 10 ili 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 ili 2007 99

| — | pistacije, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine |
| --- | --- |

—

pistacije, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine

| — | 2008 19 13; |
| --- | --- |

—

2008 19 13;

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | brašno, krupica i prah pistacija |
| --- | --- |

—

brašno, krupica i prah pistacija

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Hrana)

| — | sušene smokve |
| --- | --- |

—

sušene smokve

| — | 0804 20 90 |
| --- | --- |

—

Turska (TR)

20

| — | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju smokve |
| --- | --- |

—

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju smokve

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pasta od smokava |
| --- | --- |

—

pasta od smokava

| — | ex 2007 10 ili 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 ili 2007 99

| — | smokve, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine |
| --- | --- |

—

smokve, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine

| — | ex 2008 99 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

(Hrana)

| — | lješnjaci (Corylus sp.), u ljusci |
| --- | --- |

—

lješnjaci (Corylus sp.), u ljusci

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Turska (TR)

Nasumično

| — | hazelnuts (Corylus sp.), oljušteni |
| --- | --- |

—

hazelnuts (Corylus sp.), oljušteni

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

| — | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju lješnjake |
| --- | --- |

—

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju lješnjake

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pasta od lješnjaka |
| --- | --- |

—

pasta od lješnjaka

| — | ex 2007 10 ili 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 ili 2007 99

| — | lješnjaci, pripremljeni ili konzervirani, uključujući mješavine |
| --- | --- |

—

lješnjaci, pripremljeni ili konzervirani, uključujući mješavine

| — | ex 2008 19 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | brašno, krupica i prah lješnjaka |
| --- | --- |

—

brašno, krupica i prah lješnjaka

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

| — | lješnjaci rezani na komadiće i ploške i smrvljeni |
| --- | --- |

—

lješnjaci rezani na komadiće i ploške i smrvljeni

| — | ex 0802 22 00; 2008 19 |
| --- | --- |

—

ex 0802 22 00; 2008 19

| — | ulje lješnjaka; |
| --- | --- |

—

ulje lješnjaka;

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

(Hrana)

| — | pistacije, u ljusci |
| --- | --- |

—

pistacije, u ljusci

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Turska (TR)

50

| — | pistacije, oljuštene |
| --- | --- |

—

pistacije, oljuštene

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju pistacije |
| --- | --- |

—

mješavine orašastih plodova ili sušenog voća koje sadržavaju pistacije

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pasta od pistacija |
| --- | --- |

—

pasta od pistacija

| — | ex 2007 10 ili 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 ili 2007 99

| — | pistacije, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine |
| --- | --- |

—

pistacije, pripremljene ili konzervirane, uključujući mješavine

| — | 2008 19 13; |
| --- | --- |

—

2008 19 13;

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | brašno, krupica i prah pistacija |
| --- | --- |

—

brašno, krupica i prah pistacija

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Hrana)

| — | kikiriki, u ljusci |
| --- | --- |

—

kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gana (GH)

50

| — | kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Hrana i hrana za životinje)

| — | kikiriki, u ljusci |
| --- | --- |

—

kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

20

| — | kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

kikiriki drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Hrana i hrana za životinje)

sjemenke lubenice (egusi, Citrullus lanatus) i od njih dobiveni proizvodi

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99;

10

30

50

Nigerija (NG)

50

(Hrana)

---

PRILOG II.

Image

---

PRILOG III.

Napomene za popunjavanje ZUD-a za potrebe primjene ove Uredbe, za hranu i hranu za životinje uvezenu iz određenih trećih zemalja zbog kontaminiranosti tih proizvoda aflatoksinima

| Općenito | Za uporabu ZUD-a za potrebe primjene ove Uredbe, kad god se spomene „DPE”, to se tumači kao „određeno ulazno mjesto” ili „određeno mjesto uvoza” kako je utvrđeno u posebnim napomenama za svaku rubriku. Kad god se spomene „mjesto kontrole”, to se tumači kao „određeno mjesto uvoza”.
  Popuniti obrazac velikim tiskanim slovima. Napomene se prikazuju uz odgovarajući broj polja. |
| --- | --- |
| Dio I. | Ovaj dio popunjava subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje ili njegov zastupnik ako nije drukčije navedeno. |
| Rubrika I.1. | Pošiljatelj: navesti naziv i punu adresu pravne ili fizičke osobe (subjekta u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) koja otprema pošiljku. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte. |
| Rubrika I.2. | Sva tri polja ove rubrike popunjavaju nadležna tijela u DPI-ju kako je utvrđeno u članku 2. U prvo se polje upisuje referentni broj ZUD-a. Referentni broj ZUD-a mogu upisati nadležna tijela u DPE-u. U drugo odnosno treće polje upisuje se naziv i broj DPI-ja. |
| Rubrika I.3. | Primatelj: navesti naziv i punu adresu pravne ili fizičke osobe (subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) kojoj se pošiljka šalje. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte. |
| Rubrika I.4. | Osoba odgovorna za pošiljku: (može biti i zastupnik, prijavitelj ili subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) navesti naziv i punu adresu osobe koja je zadužena za pošiljku po njenom prispijeću u DPE i koja daje potrebne izjave nadležnim tijelima u ime uvoznika. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte. |
| Rubrika I.5. | Zemlja podrijetla: navesti naziv treće zemlje iz koje roba potječe, u kojoj je uzgojena, obrana ili proizvedena. |
| Rubrika I.6. | Zemlja iz koje se pošiljka šalje: navesti naziv zemlje u kojoj je pošiljka utovarena na zadnje prijevozno sredstvo za otpremu u Uniju. |
| Rubrika I.7. | Uvoznik: navesti naziv i punu adresu. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte. |
| Rubrika I.8. | Mjesto odredišta: navesti adresu isporuke u Uniji. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte. |
| Rubrika I.9. | Prispijeće u DPE (predviđeni datum): navesti predviđeni datum kada se očekuje prispijeće pošiljke u DPE. |
| Rubrika I.10. | Dokumenti: navesti, prema potrebi, datum izdavanja i broj službenih dokumenata koji prate pošiljku. |
| Rubrika I.11. | Prijevozno sredstvo: kvačicom označiti prijevozno sredstvom kojim pošiljka prispijeva.
  Identifikacija: navesti puni opis prijevoznog sredstva. Za zrakoplov navesti broj leta. Za brod navesti naziv broda. Za cestovna vozila navesti broj registarskih pločica i prema potrebi broj prikolice. Za željeznički prijevoz navesti broj vlaka i broj vagona.
  Referentni dokumenti: broj zrakoplovne teretnice, broj tovarnog lista ili komercijalni broj za željeznicu ili cestovno vozilo. |
| Rubrika I.12. | Opis robe: navesti detaljan opis robe služeći se terminologijom iz članka 1. |
| Rubrika I.13. | Oznaka robe: navesti oznaku za identifikaciju robe u skladu s Prilogom I. (uključujući pododjeljke TARIC ako je primjenjivo). |
| Rubrika I.14. | Bruto masa: navesti ukupnu masu u kg ili tonama. Bruto masa se definira kao ukupna masa proizvoda i neposrednih spremnika i svih pakiranja, ne uključujući prijevozne spremnike i ostalu opremu za prijevoz.
  Neto masa: navesti masu samog proizvoda u kg ili tonama bez pakiranja. Neto masa se definira kao masa samih proizvoda bez neposrednih spremnika ili pakiranja. |
| Rubrika I.15. | Broj paketa: upisati broj paketa u pošiljci. |
| Rubrika I.16. | Temperatura: kvačicom označiti odgovarajuću temperaturu za prijevoz odnosno skladištenje. |
| Rubrika I.17. | Vrsta pakiranja: navesti vrstu pakiranja proizvoda. |
| Rubrika I.18. | Roba namijenjena za: kvačicom treba označiti odgovarajući kvadratić ovisno o tome je li roba namijenjena prehrani ljudi bez prethodnog sortiranja ili druge fizikalne obrade (u tom slučaju označiti kvadratić „za ljudsku potrošnju”) ili je namijenjena prehrani ljudi nakon takve obrade (u tom slučaju označiti kvadratić „daljnja prerada”) ili za uporabu kao „hrana za životinje” (u tom slučaju označiti kvadratić „hrana za životinje”). |
| Rubrika I.19. | Broj plombe i broj spremnika: navesti sve brojeve plombi i spremnika, prema potrebi. |
| Rubrika I.20. | Za prijevoz do mjesta kontrole: ako je pošiljka namijenjena uvozu (vidjeti rubriku I.22.), a subjekt se odlučio za mogućnost da se identifikacijski i fizički pregled obavi u određenom DPI-ju, treba označiti kvadratić i navesti detaljne podatke o DPI-ju. |
| Rubrika I.21. | Nije primjenjivo. |
| Rubrika I.22. | Za uvoz: ako je pošiljka namijenjena uvozu, to treba označiti kvačicom. |
| Rubrika I.23. | Nije primjenjivo. |
| Rubrika I.24. | Prijevozno sredstvo do mjesta kontrole: kvačicom označiti odgovarajuće prijevozno sredstvo kojim se pošiljka prevozi u DPI. |
| Dio II. | Ovaj dio popunjava nadležno tijelo. |
| Općenito | Rubriku II.1. popunjava nadležno tijelo u DPI-ju. Rubrike II.2. do II.9., osim rubrike II.4., popunjava carinska služba ili tijela nadležna za pregled isprava. Rubrike II.10. do II.21. popunjavaju nadležna tijela u DPI-ju. |
| Rubrika II.1. | Referentni broj ZUD-a: navesti isti referentni broj ZUD-a kao i u rubrici I.2. |
| Rubrika II.2. | Referentni broj carinskog dokumenta: popunjava carinska služba ako je potrebno. |
| Rubrika II.3. | Dokumentacijski pregled: popunjava se za sve pošiljke. |
| Rubrika II.4. | Pošiljke odabrane za fizički pregled: nije primjenjivo u okviru ove Uredbe. |
| Rubrika II.5. | PRIHVATLJIVO za prijevoz: ako je pošiljka prihvatljiva za prijevoz u DPI na temelju zadovoljavajućeg dokumentacijskog pregleda, nadležno tijelo u DPE-u mora kvačicom označiti kvadratić i naznačiti u koji se DPI pošiljka treba prevesti radi obavljanja fizičkog pregleda (prema informacijama iz rubrike I.20.).
  Daljnji prijevoz ne primjenjuje se za potrebe ove Uredbe. |
| Rubrika II.6. | NEPRIHVATLJIVO: ako pošiljka nije prihvatljiva za prijevoz u DPI zbog nezadovoljavajućeg ishoda dokumentacijskih pregleda, nadležno tijelu u DPE-u mora kvačicom označiti kvadratić i jasno naznačiti mjeru koju treba poduzeti u slučaju odbijanja pošiljke. U polje II.7. treba upisati adresu odredišnog objekta u slučaju „vraćanja i preusmjeravanja”, „uništavanja”, „prerade i obrade” i „prenamjene”. |
| Rubrika II.7. | Pojedinosti kontrolnih odredišta (II.6.): prema potrebi navesti broj odobrenja i adresu (ili naziv broda i luke) za sva odredišta u kojima je potrebno obaviti daljnju kontrolu pošiljke, primjerice za rubriku II.6., „vraćanje i preusmjeravanje”, „uništavanje”, „prerada i obrada” i „prenamjena”. |
| Rubrika II.8. | Potpuni podaci o DPE-u i službeni pečat: navesti potpune podatke o DPE-u i staviti službeni pečat nadležnog tijela u tom mjestu. |
| Rubrika II.9. | Službeni inspektor: potpis odgovorne službene osobe nadležnog tijela u DPE-u. |
| Rubrika II.10. | Nije primjenjivo. |
| Rubrika II.11. | Identifikacijski pregled: kvačicom označiti je li obavljen identifikacijski pregled i s kakvim ishodom. |
| Rubrika II.12. | Fizički pregled: navesti rezultate fizičkih pregleda ako su takvi pregledi obavljeni. |
| Rubrika II.13. | Laboratorijski testovi: kvačicom označiti je li pošiljka odabrana za uzorkovanje i analizu.
  Testirano na: navesti na što je napravljen laboratorijski test (aflatoksin B1 i/ili ukupna kontaminacija) i kojom analitičkom metodom.
  Rezultati: navesti rezultate laboratorijskog testa i označiti odgovarajući kvadratić. |
| Rubrika II.14. | PRIHVATLJIVO za puštanje u slobodni promet: ako se pošiljka pušta u slobodni promet unutar Unije, to treba označiti kvačicom.
  Naznačiti daljnju namjenu: „ljudska potrošnja”, „daljnja prerada”, „hrana za životinje” ili „ostalo”. |
| Rubrika II.15. | Nije primjenjivo. |
| Rubrika II.16. | NEPRIHVATLJIVO: u slučaju odbijanja pošiljke zbog nezadovoljavajućeg ishoda identifikacijskog ili fizičkog pregleda, to treba označiti kvačicom.
  Treba jasno naznačiti koje se mjere poduzimaju u tom slučaju. Kvačicom treba označiti odgovarajući kvadratić: „vraćanje i preusmjeravanje”, „uništavanje”, „prerada i obrada” i „prenamjena”. Adresa odredišnog objekta unosi se u rubriku II.18. |
| Rubrika II.17. | Razlozi odbijanja: označiti odgovarajući kvadratić. za dodavanje relevantnih informacija. |
| Rubrika II.18. | Pojedinosti kontrolnih odredišta (II.16.): prema potrebi navesti broj odobrenja i adresu (ili naziv broda i luku) za sva odredišta u kojima je potrebno provesti daljnju kontrolu pošiljke prema informacijama navedenima u rubrici II.16. |
| Rubrika II.19. | Pošiljka ponovno plombirana: ovo se polje popunjava u slučaju kada je izvorna plomba pošiljke uništena pri otvaranju spremnika. Treba voditi objedinjeni popis svih plombi upotrijebljenih u tu svrhu. |
| Rubrika II.20. | Potpuni podaci o DPE-u/mjestu kontrole i službeni pečat: navesti potpune podatke o DPI-ju i službeni pečat nadležnog tijela u DPI-ju. |
| Rubrika II.21. | Službeni inspektor: upisati ime (velikim tiskanim slovima) i datum izdavanja te potpis službenika odgovornog za nadležno tijelo u DPI-ju. |
| Dio III. | Ovaj dio popunjava nadležno tijelo. |
| Rubrika III.1. | Pojedinosti o vraćanju i preusmjeravanju: nadležno tijelo u DPE-u ili DPI-ju navodi prijevozno sredstvo, broj prijevoznog sredstva, zemlju odredišta i datum vraćanja i preusmjeravanja, čim ti podaci budu poznati. |
| Rubrika III.2. | Ponovni pregled: naznačiti jedinicu lokalnog nadležnog tijela odgovornog za nadzor u slučaju „uništavanja”, „prerade i obrade” ili „prenamjene” pošiljke. Navedeno tijelo ovdje naznačuje je li pošiljka prispjela te je li sukladna s podacima. |
| Rubrika III.3. | Službeni inspektor: potpis odgovorne službene osobe nadležnog tijela u DPI-ju u slučaju „vraćanja i preusmjeravanja”. Potpis odgovorne službene osobe lokalnog nadležnog tijela u slučaju „uništavanja”, „prerade i obrade” ili „prenamjene”. |

Općenito

Za uporabu ZUD-a za potrebe primjene ove Uredbe, kad god se spomene „DPE”, to se tumači kao „određeno ulazno mjesto” ili „određeno mjesto uvoza” kako je utvrđeno u posebnim napomenama za svaku rubriku. Kad god se spomene „mjesto kontrole”, to se tumači kao „određeno mjesto uvoza”.

Popuniti obrazac velikim tiskanim slovima. Napomene se prikazuju uz odgovarajući broj polja.

Dio I.

Ovaj dio popunjava subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje ili njegov zastupnik ako nije drukčije navedeno.

Rubrika I.1.

Pošiljatelj: navesti naziv i punu adresu pravne ili fizičke osobe (subjekta u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) koja otprema pošiljku. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte.

Rubrika I.2.

Sva tri polja ove rubrike popunjavaju nadležna tijela u DPI-ju kako je utvrđeno u članku 2. U prvo se polje upisuje referentni broj ZUD-a. Referentni broj ZUD-a mogu upisati nadležna tijela u DPE-u. U drugo odnosno treće polje upisuje se naziv i broj DPI-ja.

Rubrika I.3.

Primatelj: navesti naziv i punu adresu pravne ili fizičke osobe (subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) kojoj se pošiljka šalje. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte.

Rubrika I.4.

Osoba odgovorna za pošiljku: (može biti i zastupnik, prijavitelj ili subjekt u poslovanju s hranom ili hranom za životinje) navesti naziv i punu adresu osobe koja je zadužena za pošiljku po njenom prispijeću u DPE i koja daje potrebne izjave nadležnim tijelima u ime uvoznika. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte.

Rubrika I.5.

Zemlja podrijetla: navesti naziv treće zemlje iz koje roba potječe, u kojoj je uzgojena, obrana ili proizvedena.

Rubrika I.6.

Zemlja iz koje se pošiljka šalje: navesti naziv zemlje u kojoj je pošiljka utovarena na zadnje prijevozno sredstvo za otpremu u Uniju.

Rubrika I.7.

Uvoznik: navesti naziv i punu adresu. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte.

Rubrika I.8.

Mjesto odredišta: navesti adresu isporuke u Uniji. Preporučljivo je navesti broj telefona i telefaksa ili adresu elektroničke pošte.

Rubrika I.9.

Prispijeće u DPE (predviđeni datum): navesti predviđeni datum kada se očekuje prispijeće pošiljke u DPE.

Rubrika I.10.

Dokumenti: navesti, prema potrebi, datum izdavanja i broj službenih dokumenata koji prate pošiljku.

Rubrika I.11.

Prijevozno sredstvo: kvačicom označiti prijevozno sredstvom kojim pošiljka prispijeva.

Identifikacija: navesti puni opis prijevoznog sredstva. Za zrakoplov navesti broj leta. Za brod navesti naziv broda. Za cestovna vozila navesti broj registarskih pločica i prema potrebi broj prikolice. Za željeznički prijevoz navesti broj vlaka i broj vagona.

Referentni dokumenti: broj zrakoplovne teretnice, broj tovarnog lista ili komercijalni broj za željeznicu ili cestovno vozilo.

Rubrika I.12.

Opis robe: navesti detaljan opis robe služeći se terminologijom iz članka 1.

Rubrika I.13.

Oznaka robe: navesti oznaku za identifikaciju robe u skladu s Prilogom I. (uključujući pododjeljke TARIC ako je primjenjivo).

Rubrika I.14.

Bruto masa: navesti ukupnu masu u kg ili tonama. Bruto masa se definira kao ukupna masa proizvoda i neposrednih spremnika i svih pakiranja, ne uključujući prijevozne spremnike i ostalu opremu za prijevoz.

Neto masa: navesti masu samog proizvoda u kg ili tonama bez pakiranja. Neto masa se definira kao masa samih proizvoda bez neposrednih spremnika ili pakiranja.

Rubrika I.15.

Broj paketa: upisati broj paketa u pošiljci.

Rubrika I.16.

Temperatura: kvačicom označiti odgovarajuću temperaturu za prijevoz odnosno skladištenje.

Rubrika I.17.

Vrsta pakiranja: navesti vrstu pakiranja proizvoda.

Rubrika I.18.

Roba namijenjena za: kvačicom treba označiti odgovarajući kvadratić ovisno o tome je li roba namijenjena prehrani ljudi bez prethodnog sortiranja ili druge fizikalne obrade (u tom slučaju označiti kvadratić „za ljudsku potrošnju”) ili je namijenjena prehrani ljudi nakon takve obrade (u tom slučaju označiti kvadratić „daljnja prerada”) ili za uporabu kao „hrana za životinje” (u tom slučaju označiti kvadratić „hrana za životinje”).

Rubrika I.19.

Broj plombe i broj spremnika: navesti sve brojeve plombi i spremnika, prema potrebi.

Rubrika I.20.

Za prijevoz do mjesta kontrole: ako je pošiljka namijenjena uvozu (vidjeti rubriku I.22.), a subjekt se odlučio za mogućnost da se identifikacijski i fizički pregled obavi u određenom DPI-ju, treba označiti kvadratić i navesti detaljne podatke o DPI-ju.

Rubrika I.21.

Nije primjenjivo.

Rubrika I.22.

Za uvoz: ako je pošiljka namijenjena uvozu, to treba označiti kvačicom.

Rubrika I.23.

Nije primjenjivo.

Rubrika I.24.

Prijevozno sredstvo do mjesta kontrole: kvačicom označiti odgovarajuće prijevozno sredstvo kojim se pošiljka prevozi u DPI.

Dio II.

Ovaj dio popunjava nadležno tijelo.

Općenito

Rubriku II.1. popunjava nadležno tijelo u DPI-ju. Rubrike II.2. do II.9., osim rubrike II.4., popunjava carinska služba ili tijela nadležna za pregled isprava. Rubrike II.10. do II.21. popunjavaju nadležna tijela u DPI-ju.

Rubrika II.1.

Referentni broj ZUD-a: navesti isti referentni broj ZUD-a kao i u rubrici I.2.

Rubrika II.2.

Referentni broj carinskog dokumenta: popunjava carinska služba ako je potrebno.

Rubrika II.3.

Dokumentacijski pregled: popunjava se za sve pošiljke.

Rubrika II.4.

Pošiljke odabrane za fizički pregled: nije primjenjivo u okviru ove Uredbe.

Rubrika II.5.

PRIHVATLJIVO za prijevoz: ako je pošiljka prihvatljiva za prijevoz u DPI na temelju zadovoljavajućeg dokumentacijskog pregleda, nadležno tijelo u DPE-u mora kvačicom označiti kvadratić i naznačiti u koji se DPI pošiljka treba prevesti radi obavljanja fizičkog pregleda (prema informacijama iz rubrike I.20.).

Daljnji prijevoz ne primjenjuje se za potrebe ove Uredbe.

Rubrika II.6.

NEPRIHVATLJIVO: ako pošiljka nije prihvatljiva za prijevoz u DPI zbog nezadovoljavajućeg ishoda dokumentacijskih pregleda, nadležno tijelu u DPE-u mora kvačicom označiti kvadratić i jasno naznačiti mjeru koju treba poduzeti u slučaju odbijanja pošiljke. U polje II.7. treba upisati adresu odredišnog objekta u slučaju „vraćanja i preusmjeravanja”, „uništavanja”, „prerade i obrade” i „prenamjene”.

Rubrika II.7.

Pojedinosti kontrolnih odredišta (II.6.): prema potrebi navesti broj odobrenja i adresu (ili naziv broda i luke) za sva odredišta u kojima je potrebno obaviti daljnju kontrolu pošiljke, primjerice za rubriku II.6., „vraćanje i preusmjeravanje”, „uništavanje”, „prerada i obrada” i „prenamjena”.

Rubrika II.8.

Potpuni podaci o DPE-u i službeni pečat: navesti potpune podatke o DPE-u i staviti službeni pečat nadležnog tijela u tom mjestu.

Rubrika II.9.

Službeni inspektor: potpis odgovorne službene osobe nadležnog tijela u DPE-u.

Rubrika II.10.

Nije primjenjivo.

Rubrika II.11.

Identifikacijski pregled: kvačicom označiti je li obavljen identifikacijski pregled i s kakvim ishodom.

Rubrika II.12.

Fizički pregled: navesti rezultate fizičkih pregleda ako su takvi pregledi obavljeni.

Rubrika II.13.

Laboratorijski testovi: kvačicom označiti je li pošiljka odabrana za uzorkovanje i analizu.

Testirano na: navesti na što je napravljen laboratorijski test (aflatoksin B1 i/ili ukupna kontaminacija) i kojom analitičkom metodom.

Rezultati: navesti rezultate laboratorijskog testa i označiti odgovarajući kvadratić.

Rubrika II.14.

PRIHVATLJIVO za puštanje u slobodni promet: ako se pošiljka pušta u slobodni promet unutar Unije, to treba označiti kvačicom.

Naznačiti daljnju namjenu: „ljudska potrošnja”, „daljnja prerada”, „hrana za životinje” ili „ostalo”.

Rubrika II.15.

Nije primjenjivo.

Rubrika II.16.

NEPRIHVATLJIVO: u slučaju odbijanja pošiljke zbog nezadovoljavajućeg ishoda identifikacijskog ili fizičkog pregleda, to treba označiti kvačicom.

Treba jasno naznačiti koje se mjere poduzimaju u tom slučaju. Kvačicom treba označiti odgovarajući kvadratić: „vraćanje i preusmjeravanje”, „uništavanje”, „prerada i obrada” i „prenamjena”. Adresa odredišnog objekta unosi se u rubriku II.18.

Rubrika II.17.

Razlozi odbijanja: označiti odgovarajući kvadratić. za dodavanje relevantnih informacija.

Rubrika II.18.

Pojedinosti kontrolnih odredišta (II.16.): prema potrebi navesti broj odobrenja i adresu (ili naziv broda i luku) za sva odredišta u kojima je potrebno provesti daljnju kontrolu pošiljke prema informacijama navedenima u rubrici II.16.

Rubrika II.19.

Pošiljka ponovno plombirana: ovo se polje popunjava u slučaju kada je izvorna plomba pošiljke uništena pri otvaranju spremnika. Treba voditi objedinjeni popis svih plombi upotrijebljenih u tu svrhu.

Rubrika II.20.

Potpuni podaci o DPE-u/mjestu kontrole i službeni pečat: navesti potpune podatke o DPI-ju i službeni pečat nadležnog tijela u DPI-ju.

Rubrika II.21.

Službeni inspektor: upisati ime (velikim tiskanim slovima) i datum izdavanja te potpis službenika odgovornog za nadležno tijelo u DPI-ju.

Dio III.

Ovaj dio popunjava nadležno tijelo.

Rubrika III.1.

Pojedinosti o vraćanju i preusmjeravanju: nadležno tijelo u DPE-u ili DPI-ju navodi prijevozno sredstvo, broj prijevoznog sredstva, zemlju odredišta i datum vraćanja i preusmjeravanja, čim ti podaci budu poznati.

Rubrika III.2.

Ponovni pregled: naznačiti jedinicu lokalnog nadležnog tijela odgovornog za nadzor u slučaju „uništavanja”, „prerade i obrade” ili „prenamjene” pošiljke. Navedeno tijelo ovdje naznačuje je li pošiljka prispjela te je li sukladna s podacima.

Rubrika III.3.

Službeni inspektor: potpis odgovorne službene osobe nadležnog tijela u DPI-ju u slučaju „vraćanja i preusmjeravanja”. Potpis odgovorne službene osobe lokalnog nadležnog tijela u slučaju „uništavanja”, „prerade i obrade” ili „prenamjene”.

---

PRILOG IV.

Korelacijska tablica iz članka 15.

| Uredba (EZ) br. 1152/2009 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. i Prilog I. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Članak 4. stavak 1. | Članak 4. stavak 1. i članak 5. stavci 1. i 2. |
| Članak 4. stavak 2. | Članak 5. stavak 3. |
| Članak 4. stavak 3. | Članak 5. stavak 4. |
| Članak 4. stavak 4. | Članak 4. stavak 2. |
| Članak 4. stavak 5. | Članak 6. |
| Članak 5. | Članak 7. |
| Članak 6. | Članak 8. |
| Članak 7. stavak 1. | Članak 9. stavak 1. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 9. stavci 2. i 3. |
| Članak 7. stavak 3. | Članak 9. stavak 4. |
| Članak 7. stavak 4. | Članak 9. stavak 5. |
| Članak 7. stavak 5. | Prilog I. |
| Članak 7. stavak 6. | Članak 9. stavak 6. |
| Članak 7. stavak 7. | Članak 9. stavak 7. |
| Članak 7. stavak 8. | Članak 11. |
| Članak 7. stavak 9. | Članak 13. |
| Članak 8. | Članak 10. |
| Članak 9. | — |
| Članak 10. | Članak 14. |
| Članak 11. | Članak 15. |
| Članak 12. | — |
| Članak 13. | Članak 16. |
| Prilog I. | Prilog II. |
| Prilog II. | Prilog III. |

Uredba (EZ) br. 1152/2009

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 1. i Prilog I.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3.

Članak 3.

Članak 4. stavak 1.

Članak 4. stavak 1. i članak 5. stavci 1. i 2.

Članak 4. stavak 2.

Članak 5. stavak 3.

Članak 4. stavak 3.

Članak 5. stavak 4.

Članak 4. stavak 4.

Članak 4. stavak 2.

Članak 4. stavak 5.

Članak 6.

Članak 5.

Članak 7.

Članak 6.

Članak 8.

Članak 7. stavak 1.

Članak 9. stavak 1.

Članak 7. stavak 2.

Članak 9. stavci 2. i 3.

Članak 7. stavak 3.

Članak 9. stavak 4.

Članak 7. stavak 4.

Članak 9. stavak 5.

Članak 7. stavak 5.

Prilog I.

Članak 7. stavak 6.

Članak 9. stavak 6.

Članak 7. stavak 7.

Članak 9. stavak 7.

Članak 7. stavak 8.

Članak 11.

Članak 7. stavak 9.

Članak 13.

Članak 8.

Članak 10.

Članak 9.

—

Članak 10.

Članak 14.

Članak 11.

Članak 15.

Članak 12.

—

Članak 13.

Članak 16.

Prilog I.

Prilog II.

Prilog II.

Prilog III.

---

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 885/2014

оd 13. kolovoza 2014.

o utvrđivanju posebnih uvjeta koji se primjenjuju na uvoz okre i listova karija iz Indije i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 91/2013

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku ii.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (2), a posebno njezin članak 15. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Člankom 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002 predviđa se mogućnost usvajanja hitnih mjera Unije za hranu za životinje i hranu koja se uvozi iz treće zemlje kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja i okoliš, u slučaju kada se rizik ne može na zadovoljavajući način suzbiti mjerama koje države članice poduzimaju samostalno. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002 predviđa se mogućnost usvajanja hitnih mjera Unije za hranu za životinje i hranu koja se uvozi iz treće zemlje kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja i okoliš, u slučaju kada se rizik ne može na zadovoljavajući način suzbiti mjerama koje države članice poduzimaju samostalno.

| (2) | Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (3) utvrđuje se povećana razina službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (3) utvrđuje se povećana razina službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla.

| (3) | Između ostalog, povećana učestalost službenih kontrola pri uvozu već je više od dvije godine uspostavljena za listove karija i skoro dvije godine za okru iz Indije u pogledu ostataka pesticida. |
| --- | --- |

(3)

Između ostalog, povećana učestalost službenih kontrola pri uvozu već je više od dvije godine uspostavljena za listove karija i skoro dvije godine za okru iz Indije u pogledu ostataka pesticida.

| (4) | Rezultati povećane učestalosti kontrola ukazuju na stalnu veliku učestalost neusklađenosti s najvišim dopuštenim razinama ostataka pesticida utvrđenima u zakonodavstvu Unije te su nekoliko puta uočene veoma velike razine. Ti rezultati dokazuju da uvoz te hrane predstavlja opasnost za zdravlje ljudi. Po isteku tog razdoblja povećane učestalosti kontrola na granicama Unije nije se moglo uočiti da je došlo do poboljšanja stanja. Nadalje, indijska tijela nisu dostavila nikakav konkretan i zadovoljavajući plan aktivnosti za ispravljanje propusta i nedostataka u proizvodnim sustavima i sustavima kontrole, unatoč izričitom zahtjevu Europske komisije. |
| --- | --- |

(4)

Rezultati povećane učestalosti kontrola ukazuju na stalnu veliku učestalost neusklađenosti s najvišim dopuštenim razinama ostataka pesticida utvrđenima u zakonodavstvu Unije te su nekoliko puta uočene veoma velike razine. Ti rezultati dokazuju da uvoz te hrane predstavlja opasnost za zdravlje ljudi. Po isteku tog razdoblja povećane učestalosti kontrola na granicama Unije nije se moglo uočiti da je došlo do poboljšanja stanja. Nadalje, indijska tijela nisu dostavila nikakav konkretan i zadovoljavajući plan aktivnosti za ispravljanje propusta i nedostataka u proizvodnim sustavima i sustavima kontrole, unatoč izričitom zahtjevu Europske komisije.

| (5) | Kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi u Uniji, bilo je potrebno predvidjeti dodatna jamstva u pogledu navedene hrane iz Indije. Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 91/2013 (4) bilo je stoga propisano da bi uz sve pošiljke listova karija i okre iz Indije trebalo priložiti certifikat u kojem se navodi da su proizvodi uzorkovani i analizirani na prisutnost ostataka pesticida te da je utvrđeno da su u skladu sa zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi u Uniji, bilo je potrebno predvidjeti dodatna jamstva u pogledu navedene hrane iz Indije. Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 91/2013 (4) bilo je stoga propisano da bi uz sve pošiljke listova karija i okre iz Indije trebalo priložiti certifikat u kojem se navodi da su proizvodi uzorkovani i analizirani na prisutnost ostataka pesticida te da je utvrđeno da su u skladu sa zakonodavstvom Unije.

| (6) | Kako bi se osigurala učinkovita organizacija i određeni stupanj usklađenosti kontrola uvoza na razini Unije u vezi s prisutnošću aflatoksina u određenoj hrani za životinje i hrani iz određenih trećih zemalja, primjereno je jednom Uredbom obuhvatiti svu hranu za životinje i hranu iz određenih trećih zemalja koje podliježu posebnim uvjetima zbog prisutnosti aflatoksina. Stoga bi odredbe u pogledu kikirikija iz Indije i Gane i sjemenki lubenice iz Nigerije trebalo uklopiti u jednu Uredbu s odredbama predviđenima u Uredbi Komisije (EZ) br. 1152/2009 (5). |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurala učinkovita organizacija i određeni stupanj usklađenosti kontrola uvoza na razini Unije u vezi s prisutnošću aflatoksina u određenoj hrani za životinje i hrani iz određenih trećih zemalja, primjereno je jednom Uredbom obuhvatiti svu hranu za životinje i hranu iz određenih trećih zemalja koje podliježu posebnim uvjetima zbog prisutnosti aflatoksina. Stoga bi odredbe u pogledu kikirikija iz Indije i Gane i sjemenki lubenice iz Nigerije trebalo uklopiti u jednu Uredbu s odredbama predviđenima u Uredbi Komisije (EZ) br. 1152/2009 (5).

| (7) | Kako bi se osigurala učinkovita organizacija i određeni stupanj usklađenosti kontrola uvoza na razini Unije, primjereno je u ovoj Uredbi predvidjeti kontrolne postupke za fizičku kontrolu prisutnosti ostataka pesticida na listovima karija i na okri iz Indije koji su istovjetni postojećim mjerama predviđenima u Uredbi (EZ) br. 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osigurala učinkovita organizacija i određeni stupanj usklađenosti kontrola uvoza na razini Unije, primjereno je u ovoj Uredbi predvidjeti kontrolne postupke za fizičku kontrolu prisutnosti ostataka pesticida na listovima karija i na okri iz Indije koji su istovjetni postojećim mjerama predviđenima u Uredbi (EZ) br. 669/2009.

| (8) | Uzorkovanje i analizu pošiljaka trebalo bi obavljati u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Unije. Najviše dopuštene razine ostataka pesticida utvrđene su Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Odredbe o uzorkovanju za službenu kontrolu ostataka pesticida utvrđene su Direktivom Komisije 2002/63/EZ (7). |
| --- | --- |

(8)

Uzorkovanje i analizu pošiljaka trebalo bi obavljati u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Unije. Najviše dopuštene razine ostataka pesticida utvrđene su Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Odredbe o uzorkovanju za službenu kontrolu ostataka pesticida utvrđene su Direktivom Komisije 2002/63/EZ (7).

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na pošiljke sljedeće hrane obuhvaćene oznakama KN i pododjeljcima TARIC određenima u Prilogu I.:

| (a) | okre (hrana, svježa i zamrznuta) podrijetlom ili poslane iz Indije; |
| --- | --- |

(a)

okre (hrana, svježa i zamrznuta) podrijetlom ili poslane iz Indije;

| (b) | listova karija (hrana, svježe začinsko bilje) podrijetlom ili poslanih iz Indije. |
| --- | --- |

(b)

listova karija (hrana, svježe začinsko bilje) podrijetlom ili poslanih iz Indije.

2.   Ova se Uredba primjenjuje i na složenu hranu koja sadrži bilo koju hranu iz stavka 1. u količini većoj od 20 %.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na pošiljke hrane iz stavaka 1. i 2. koje su namijenjene privatnoj osobi isključivo za osobnu potrošnju i uporabu. U slučaju dvojbe, teret dokaza leži na primatelju pošiljke.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u člancima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002, članku 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004 i članku 3. Uredbe (EZ) br. 669/2009.

U smislu ove Uredbe, pošiljka odgovara seriji kako je navedeno u Direktivi 2002/63/EZ.

Članak 3.

Uvoz u Uniju

Pošiljke hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. smiju se uvoziti u Uniju samo u skladu s postupcima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Pošiljke takve hrane mogu ući u Uniju samo preko određenog mjesta ulaska (OMU).

Članak 4.

Rezultati uzorkovanja i analize

1.   Pošiljkama hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. prilažu se rezultati uzorkovanja i analize koje su provela nadležna tijela države podrijetla ili države iz koje je pošiljka poslana ako to nije država podrijetla, kako bi se provjerila usklađenost sa zakonodavstvom Unije o najvišim dopuštenim razinama ostataka pesticida, za hranu iz članka 1. stavka 1. točaka (a) i (b), uključujući složenu hranu koja sadrži takvu hranu u količini većoj od 20 %.

2.   Uzorkovanje iz stavka 1. mora se za ostatke pesticida provesti u skladu s Direktivom 2002/63/EZ.

Članak 5.

Zdravstveni certifikat

1.   Uz pošiljke se prilaže i zdravstveni certifikat u skladu s obrascem određenim u Prilogu II.

2.   Zdravstveni certifikat popunjava, potpisuje i ovjerava ovlašteni predstavnik nadležnog tijela države podrijetla ili nadležnog tijela države iz koje je pošiljka poslana ako to nije država podrijetla.

3.   Zdravstveni certifikat sastavlja se na službenom jeziku ili na jednom od službenih jezika države članice u kojoj se nalazi određeno mjesto ulaska. Međutim, država članica može za sastavljanje zdravstvenog certifikata dopustiti uporabu drugog službenog jezika Unije.

4.   Zdravstveni certifikat vrijedi samo četiri mjeseca od datuma izdavanja.

Članak 6.

Označivanje

Svaka pošiljka hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. označuje se identifikacijskom oznakom koja odgovara identifikacijskoj oznaci navedenoj na dokumentu o rezultatima uzorkovanja i analize iz članka 4. i na zdravstvenom certifikatu iz članka 5. Svaka pojedina vreća ili drugi oblik pakiranja iz pošiljke označuje se tom identifikacijskom oznakom.

Članak 7.

Prethodna obavijest o pošiljkama

1.   Subjekti u poslovanju s hranom ili njihovi predstavnici dostavljaju nadležnim tijelima na određenom mjestu ulaska prethodnu obavijest o predviđenom datumu i vremenu fizičkog dolaska pošiljaka hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. te o vrsti pošiljke.

2.   Za potrebne prethodne obavijesti, popunjavaju dio I. zajedničkog uvoznog dokumenta (ZUD) i taj dokument šalju nadležnom tijelu na određenom mjestu ulaska najmanje jedan radni dan prije fizičkog dolaska pošiljke.

3.   Pri popunjavanju ZUD-a u skladu s ovom Uredbom, subjekti u poslovanju s hranom uzimaju u obzir upute o popunjavanju ZUD-a utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 669/2009 za hranu iz članka 1. stavka 1. točaka (a) i (b) ove Uredbe, uključujući složenu hranu koja sadrži takvu hranu u količini većoj od 20 %.

Članak 8.

Službene kontrole

1.   Nadležno tijelo na određenom mjestu ulaska pregledava isprave za svaku pošiljku hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. kako bi provjerilo usklađenost sa zahtjevima utvrđenima u člancima 4. i 5.

2.   Identifikacijske i fizičke provjere hrane iz članka 1. stavka 1. točaka (a) i (b) i s njom povezane složene hrane iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe provode se u skladu s člancima 8., 9. i 19. Uredbe (EZ) br. 669/2009 s učestalošću određenom u Prilogu I. ovoj Uredbi.

3.   Nakon provedenih provjera, nadležna tijela:

| (a) | popunjavaju odgovarajuće unose u dijelu II. ZUD-a; |
| --- | --- |

(a)

popunjavaju odgovarajuće unose u dijelu II. ZUD-a;

| (b) | spajaju rezultate uzorkovanja i analize provedenih u skladu sa stavkom 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(b)

spajaju rezultate uzorkovanja i analize provedenih u skladu sa stavkom 2. ovog članka;

| (c) | određuju referentni broj ZUD-a i upisuju ga u ZUD; |
| --- | --- |

(c)

određuju referentni broj ZUD-a i upisuju ga u ZUD;

| (d) | ovjeravaju pečatom i potpisuju izvornik ZUD-a; |
| --- | --- |

(d)

ovjeravaju pečatom i potpisuju izvornik ZUD-a;

| (e) | izrađuju i zadržavaju presliku ovjerenog i potpisanog ZUD-a. |
| --- | --- |

(e)

izrađuju i zadržavaju presliku ovjerenog i potpisanog ZUD-a.

4.   Izvornik ZUD-a i zdravstvenog certifikata te rezultati uzorkovanja i analize iz članka 4. prilažu se uz pošiljku tijekom prijevoza sve do njezinog puštanja u slobodni promet. Ako se u slučaju hrane iz članka 1. stavaka 1. i 2. odobri daljnji prijevoz pošiljke dok se čekaju rezultati fizičkih provjera, u tu se svrhu izdaje ovjerena preslika izvornika ZUD-a.

Članak 9.

Dijeljenje pošiljke na više dijelova

1.   Pošiljke se ne smiju dijeliti na više dijelova sve dok se ne dovrše službene kontrole i dok nadležna tijela u cijelosti ne popune ZUD kako je predviđeno u članku 8.

2.   U slučaju naknadnog dijeljenja pošiljke, ovjerena preslika ZUD-a mora se priložiti uz svaki dio pošiljke tijekom prijevoza, sve do puštanja u slobodni promet.

Članak 10.

Puštanje u slobodni promet

Za puštanje pošiljaka u slobodni promet, subjekti u poslovanju s hranom ili njihov predstavnik moraju carinskim tijelima (u fizičkom ili elektroničkom obliku) predočiti ZUD koji je nadležno tijelo propisno popunilo nakon što su obavljene sve službene kontrole. Carinska tijela puštaju pošiljku u slobodan promet samo ako je u polju II.14. navedena povoljna odluka nadležnog tijela te ako je potpisana u polju II.21. ZUD-a.

Članak 11.

Neusklađenost

Ako se službenim kontrolama utvrdi neusklađenost s odgovarajućim zakonodavstvom Unije, nadležno tijelo popunjava dio III. ZUD-a i poduzimaju se mjere u skladu s člancima 19., 20. i 21. Uredbe (EZ) br. 882/2004.

Članak 12.

Izvješća

Države članice svaka tri mjeseca dostavljaju Komisiji izvješće o svim rezultatima analiza iz službenih kontrola pošiljaka hrane provedenih u skladu s ovom Uredbom. To se izvješće dostavlja tijekom mjeseca koji slijedi nakon svakog tromjesečja.

U izvješću se navode sljedeći podaci:

| — | broj uvezenih pošiljaka, |
| --- | --- |

—

broj uvezenih pošiljaka,

| — | broj pošiljaka iz kojih su uzeti uzorci za analizu, |
| --- | --- |

—

broj pošiljaka iz kojih su uzeti uzorci za analizu,

| — | rezultati provjera kako je predviđeno u članku 8. stavku 2. |
| --- | --- |

—

rezultati provjera kako je predviđeno u članku 8. stavku 2.

Članak 13.

Troškovi

Sve troškove koji proizlaze iz službenih kontrola, uključujući uzorkovanje, analizu, skladištenje, kao i mjera poduzetih u slučaju neusklađenosti, snose subjekti u poslovanju s hranom.

Članak 14.

Stavljanje izvan snage

Provedbena uredba (EU) br. 91/2013 stavlja se izvan snage.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. kolovoza 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 669/2009 od 24. srpnja 2009. o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla te o izmjeni Odluke 2006/504/EZ (SL L 194, 25.7.2009., str. 11.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 91/2013 od 31. siječnja 2013. o utvrđivanju posebnih uvjeta koji se primjenjuju na uvoz kikirikija iz Gane i Indije, okre i listova karija iz Indije te sjemenki lubenice iz Nigerije i o izmjeni uredaba (EZ) br. 669/2009 i (EZ) br. 1152/2009 (SL L 33, 2.2.2013., str. 2.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1152/2009 od 27. studenoga 2009. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz neke hrane iz određenih trećih zemalja zbog rizika od kontaminiranosti aflatoksinima te o stavljanju izvan snage Odluke 2006/504/EZ (SL L 313, 28.11.2009., str. 40.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

6

(7)  Direktiva Komisije 2002/63/EZ od 11. srpnja 2002. o utvrđivanju metoda Zajednice za uzimanje uzoraka za službenu kontrolu ostataka pesticida u i na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage Direktive 79/700/EEZ (SL L 187, 16.7.2002., str. 30.).

7

---

PRILOG I.

Hrana neživotinjskog podrijetla koja podliježe mjerama predviđenima u ovoj Uredbi:

| Hrana za životinje i hrana
  (predviđena uporaba) | Oznaka KN (1) | Pododjeljak TARIC | Zemlja podrijetla | Opasnost | Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okra


  (Hrana – svježa i zamrznuta) | ex 0709 99 90 | 20 | Indija (IN) | Ostaci pesticida analizirani višestrukim metodama za ostatke temeljenima na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za ostatke (2) | 20 |
| Listovi karija (Bergera/Murraya koenigii)



  (Hrana – začinsko bilje – svježe sušeno i zamrznuto) | ex 1211 90 86 | 10 | Indija (IN) | Ostaci pesticida analizirani višestrukim metodama za ostatke temeljenima na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za ostatke (3) | 20 |

Hrana za životinje i hrana

(predviđena uporaba)

Oznaka KN (1)

Pododjeljak TARIC

Zemlja podrijetla

Opasnost

Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%)

Okra

(Hrana – svježa i zamrznuta)

ex 0709 99 90

20

Indija (IN)

Ostaci pesticida analizirani višestrukim metodama za ostatke temeljenima na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za ostatke (2)

20

Listovi karija (Bergera/Murraya koenigii)

(Hrana – začinsko bilje – svježe sušeno i zamrznuto)

ex 1211 90 86

10

Indija (IN)

Ostaci pesticida analizirani višestrukim metodama za ostatke temeljenima na GC-MS i LC-MS tehnici ili pojedinačnim metodama za ostatke (3)

20

---

(1)  U slučaju kada je potrebno ispitati samo određene proizvode pod bilo kojom oznakom KN a u robnoj nomenklaturi ne postoji nikakva posebna potpodjela pod tom oznakom, tada se oznaka KN obilježava s „ex”.

(2)  Certificiranje u zemlji podrijetla i kontrola pri uvozu od strane država članica kako bi se osigurala usklađenost s Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.), posebno ostaci: acefata, metamidofosa, triazofosa, endosulfana, monokrotofosa, metomila, tiodikarba, diafentiurona, tiametoksama, fipronila, oksamila, acetamipirida, indoksakarba, mandipropamida.

(3)  Certificiranje u zemlji podrijetla i kontrola pri uvozu od strane država članica kako bi se osigurala usklađenost s Uredbom (EZ) br. 396/2005, posebno ostaci: triazofosa, oksidemeton-metila, klorpirifosa, acetamiprida, tiametoksama, klotianidina, metamidofosa, acefata, propargita, monokrotofosa.

---

PRILOG II.

Image

---

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/27

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 886/2014

оd 13. kolovoza 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. kolovoza 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AR | 158,9 |
| CL | 209,1 |
| TR | 74,0 |
| UY | 129,8 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 143,3 |
| 0806 10 10 | BR | 184,0 |
| EG | 209,1 |
| MA | 171,3 |
| MX | 246,5 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 193,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 96,2 |
| CL | 107,3 |
| CN | 120,6 |
| NZ | 117,6 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 112,5 |
| 0808 30 90 | AR | 217,5 |
| CL | 84,2 |
| TR | 142,5 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0809 30 | MK | 67,3 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 101,1 |
| 0809 40 05 | BA | 43,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 204,6 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0805 50 10

AR

158,9

CL

209,1

TR

74,0

UY

129,8

ZA

144,7

ZZ

143,3

0806 10 10

BR

184,0

EG

209,1

MA

171,3

MX

246,5

TR

156,9

ZZ

193,9

0808 10 80

AR

89,3

BR

96,2

CL

107,3

CN

120,6

NZ

117,6

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

112,5

0808 30 90

AR

217,5

CL

84,2

TR

142,5

ZA

84,6

ZZ

132,2

0809 30

MK

67,3

TR

134,9

ZZ

101,1

0809 40 05

BA

43,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

204,6

ZZ

106,7

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/29

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 12. kolovoza 2014.

o mjeri opoziva vrste zaštitnih čepića za uši koju je poduzela Belgija u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5670)

(2014/529/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/686/EEZ od 21. prosinca 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na osobnu zaštitnu opremu (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | U lipnju 2013. belgijska nadležna tijela obavijestila su Europsku komisiju o mjeri opoziva zaštitnih čepića za uši vrste Climax 13 (model za višekratnu upotrebu) koje proizvodi trgovačko društvo Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Španjolska. Prema dokumentima dostavljenima Komisiji ta je osobna zaštitna oprema podvrgnuta postupku ocjene sukladnosti utvrđenome u članku 11.A Direktive, što je potvrđeno certifikatom EZ-a o homologaciji koji je izdalo španjolsko prijavljeno tijelo „Centro Nacional de Medios de Protección – Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo” (NB br. 0159) pozivajući se na odgovarajuće odredbe usklađene norme EN 352-2:1993. |
| --- | --- |

(1)

U lipnju 2013. belgijska nadležna tijela obavijestila su Europsku komisiju o mjeri opoziva zaštitnih čepića za uši vrste Climax 13 (model za višekratnu upotrebu) koje proizvodi trgovačko društvo Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Španjolska. Prema dokumentima dostavljenima Komisiji ta je osobna zaštitna oprema podvrgnuta postupku ocjene sukladnosti utvrđenome u članku 11.A Direktive, što je potvrđeno certifikatom EZ-a o homologaciji koji je izdalo španjolsko prijavljeno tijelo „Centro Nacional de Medios de Protección – Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo” (NB br. 0159) pozivajući se na odgovarajuće odredbe usklađene norme EN 352-2:1993.

| (2) | Belgijska nadležna tijela prijavila su proizvod u sustav RAPEX u siječnju 2013. (prijava br. A12/0039/13). |
| --- | --- |

(2)

Belgijska nadležna tijela prijavila su proizvod u sustav RAPEX u siječnju 2013. (prijava br. A12/0039/13).

| (3) | Belgijska nadležna tijela su kao razlog za donošenje mjere navela nesukladnost proizvoda s odredbama § 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. i 6. usklađene norme EN 352-2:1993 Proizvodi za zaštitu sluha – Sigurnosni zahtjevi i ispitivanje – Dio 2.: Čepići za uši koje se odnose na sljedeće osnovne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve iz Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ:






  — | 1.4. Informacije koje dostavlja proizvođač: upute za upotrebu nisu na službenim jezicima Belgije, |
| --- | --- | --- |

(3)

Belgijska nadležna tijela su kao razlog za donošenje mjere navela nesukladnost proizvoda s odredbama § 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. i 6. usklađene norme EN 352-2:1993 Proizvodi za zaštitu sluha – Sigurnosni zahtjevi i ispitivanje – Dio 2.: Čepići za uši koje se odnose na sljedeće osnovne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve iz Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ:

—

1.4. Informacije koje dostavlja proizvođač: upute za upotrebu nisu na službenim jezicima Belgije,

| — | 3.5. Zaštita od štetnih djelovanja buke: laboratorij u kojem je proizvod ispitivan za potrebe belgijskih nadležnih tijela nije mogao potvrditi navedenu razinu zaštite zbog nedostatne homogenosti u proizvodnji (razlike u promjeru čepića). Te su razlike znatne i utječu na zaštitu korisnika. |
| --- | --- |

—

3.5. Zaštita od štetnih djelovanja buke: laboratorij u kojem je proizvod ispitivan za potrebe belgijskih nadležnih tijela nije mogao potvrditi navedenu razinu zaštite zbog nedostatne homogenosti u proizvodnji (razlike u promjeru čepića). Te su razlike znatne i utječu na zaštitu korisnika.

| (4) | Belgijska nadležna tijela zaključila su da se, s obzirom na to da se ne može utvrditi razina zaštite, ti proizvodi smatraju opasnima jer mogu uzrokovati povrede pri upotrebi, što nije u skladu sa zahtjevima za zaštitnu opremu (kategorija rizika: oštećivanje sluha). |
| --- | --- |

(4)

Belgijska nadležna tijela zaključila su da se, s obzirom na to da se ne može utvrditi razina zaštite, ti proizvodi smatraju opasnima jer mogu uzrokovati povrede pri upotrebi, što nije u skladu sa zahtjevima za zaštitnu opremu (kategorija rizika: oštećivanje sluha).

| (5) | Komisija je uputila dopis proizvođaču i distributeru za Belgiju pozivajući ih da dostave svoje primjedbe o mjeri koju su poduzela belgijska nadležna tijela. Proizvođač je u odgovoru naveo da je nakon primitka izvješća belgijskih nadležnih tijela i posjeta inspektora iz španjolskog javnog tijela „Agència Catalana del Consum” povezanog s katalonskom regionalnom vladom, koji je zaplijenio preostalu zalihu predmetnog proizvoda, taj proizvod povučen s domaćeg i međunarodnog tržišta. Klijenti su u skladu s time naknadno primili upute. Nakon što je ova mjera poduzeta, preostale zalihe proizvoda uništene su. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je uputila dopis proizvođaču i distributeru za Belgiju pozivajući ih da dostave svoje primjedbe o mjeri koju su poduzela belgijska nadležna tijela. Proizvođač je u odgovoru naveo da je nakon primitka izvješća belgijskih nadležnih tijela i posjeta inspektora iz španjolskog javnog tijela „Agència Catalana del Consum” povezanog s katalonskom regionalnom vladom, koji je zaplijenio preostalu zalihu predmetnog proizvoda, taj proizvod povučen s domaćeg i međunarodnog tržišta. Klijenti su u skladu s time naknadno primili upute. Nakon što je ova mjera poduzeta, preostale zalihe proizvoda uništene su.

| (6) | U odgovoru na obavijest belgijskih nadležnih tijela, španjolska su nadležna tijela priopćila da su poduzela mjeru povlačenja proizvoda s tržišta i da je trgovačko društvo Productos Climax S.A. najavilo povlačenje proizvoda s tržišta. |
| --- | --- |

(6)

U odgovoru na obavijest belgijskih nadležnih tijela, španjolska su nadležna tijela priopćila da su poduzela mjeru povlačenja proizvoda s tržišta i da je trgovačko društvo Productos Climax S.A. najavilo povlačenje proizvoda s tržišta.

| (7) | S obzirom na dostupnu dokumentaciju te mišljenja koja su izrazile i mjere koje su poduzele uključene strane, Komisija smatra da zaštitni čepići za uši vrste Climax 13 (model za višekratnu upotrebu) nisu u skladu s odredbama § 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. i 6. usklađene norme EN 352-2:1993 koje se odnose na osnovne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve 1.4. i 3.5. utvrđene u Prilogu II. Direktivi 89/686/EEZ zato što bi mogli uzrokovati povrede pri stavljanju u uho, |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na dostupnu dokumentaciju te mišljenja koja su izrazile i mjere koje su poduzele uključene strane, Komisija smatra da zaštitni čepići za uši vrste Climax 13 (model za višekratnu upotrebu) nisu u skladu s odredbama § 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. i 6. usklađene norme EN 352-2:1993 koje se odnose na osnovne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve 1.4. i 3.5. utvrđene u Prilogu II. Direktivi 89/686/EEZ zato što bi mogli uzrokovati povrede pri stavljanju u uho,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mjera koju su poduzela belgijska nadležna tijela i koja se odnosi na opoziv zaštitnih čepića za uši vrste Climax 13 (model za višekratnu upotrebu) proizvođača Productos Climax S.A. opravdana je.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. kolovoza 2014.

Za Komisiju

Ferdinando NELLI FEROCI

Član Komisije

---

(1)  SL L 399, 30.12.1989., str. 18.

1

---

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/31

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 13. kolovoza 2014.

o određenim privremenim zaštitnim mjerama u vezi s afričkom svinjskom kugom u Latviji

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5915)

(Vjerodostojan je samo tekst na latvijskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/530/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 3.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa domaće i divlje svinje i koja može ozbiljno utjecati na profitabilnost svinjogojstva te omesti trgovinu unutar Unije i izvoz u treće zemlje. |
| --- | --- |

(1)

Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa domaće i divlje svinje i koja može ozbiljno utjecati na profitabilnost svinjogojstva te omesti trgovinu unutar Unije i izvoz u treće zemlje.

| (2) | U slučaju izbijanja afričke svinjske kuge postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga svinjogojska gospodarstva i na divlje svinje. Kao rezultat toga može se proširiti iz jedne države članice u drugu državu članicu i treće zemlje trgovinom živim svinjama ili njihovim proizvodima. |
| --- | --- |

(2)

U slučaju izbijanja afričke svinjske kuge postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga svinjogojska gospodarstva i na divlje svinje. Kao rezultat toga može se proširiti iz jedne države članice u drugu državu članicu i treće zemlje trgovinom živim svinjama ili njihovim proizvodima.

| (3) | Direktivom Vijeća 2002/60/EZ (3) utvrđuju se minimalne mjere koje se primjenjuju unutar Unije za kontrolu afričke svinjske kuge. Člankom 15. Direktive 2002/60/EZ predviđa se utvrđivanje zaraženog područja nakon potvrde jednog slučaja ili više slučajeva afričke svinjske kuge kod divljih svinja. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom Vijeća 2002/60/EZ (3) utvrđuju se minimalne mjere koje se primjenjuju unutar Unije za kontrolu afričke svinjske kuge. Člankom 15. Direktive 2002/60/EZ predviđa se utvrđivanje zaraženog područja nakon potvrde jednog slučaja ili više slučajeva afričke svinjske kuge kod divljih svinja.

| (4) | Latvija je obavijestila Komisiju o trenutačnoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom na svojem državnom području te je u skladu s člankom 15. Direktive 2002/60/EZ utvrdila zaraženo područje u kojemu se primjenjuju mjere iz članka 15. te Direktive. |
| --- | --- |

(4)

Latvija je obavijestila Komisiju o trenutačnoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom na svojem državnom području te je u skladu s člankom 15. Direktive 2002/60/EZ utvrdila zaraženo područje u kojemu se primjenjuju mjere iz članka 15. te Direktive.

| (5) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine unutar Unije i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je, u suradnji s predmetnom državom članicom, na razini Unije utvrditi područje zaraženo afričkom svinjskom kugom u Latviji. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine unutar Unije i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je, u suradnji s predmetnom državom članicom, na razini Unije utvrditi područje zaraženo afričkom svinjskom kugom u Latviji.

| (6) | U skladu s tim, u očekivanju sastanka Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi navesti područja u Latviji u kojima je utvrđena zaraza te vrijeme trajanja regionalizacije. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s tim, u očekivanju sastanka Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi navesti područja u Latviji u kojima je utvrđena zaraza te vrijeme trajanja regionalizacije.

| (7) | Ova će se Odluka preispitati na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Ova će se Odluka preispitati na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Latvija osigurava da zaraženo područje utvrđeno u skladu s člankom 15. Direktive 2002/60/EZ obuhvaća barem područje navedeno kao zaraženo u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova se Odluka primjenjuje do 15. rujna 2014.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Latviji.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. kolovoza 2014.

Za Komisiju

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. o utvrđivanju posebnih odredaba za kontrolu afričke svinjske kuge i o izmjeni Direktive 92/119/EEZ koja se odnosi na tješinsku bolest i afričku svinjsku kugu (SL L 192, 20.7.2002., str. 27.).

3

---

PRILOG

| Područje iz članka 1. utvrđeno kao zaraženo područje u Latviji | Datum do kad se primjenjuje |
| --- | --- |
| — | U okrugu Krustpils općina Varieši |

Područje iz članka 1. utvrđeno kao zaraženo područje u Latviji

Datum do kad se primjenjuje

—

U okrugu Krustpils općina Varieši

| — | U okrugu Pļaviņas općina Aiviekste |
| --- | --- |

—

U okrugu Pļaviņas općina Aiviekste

| — | U okrugu Madona općine Kalsnava i Ļaudona |
| --- | --- |

—

U okrugu Madona općine Kalsnava i Ļaudona

15. rujna 2014.

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 14.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 242/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 242/33

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 305/13/COL

od 10. srpnja 2013.

o dokapitalizaciji osiguravajućeg društva Sjóvá (Island)

NADZORNO TIJELO EFTA-e („TIJELO”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno članak 61. stavak 3. točku (b) i Protokol 26.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno članak 24.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno dio I. članak 1. stavke 2. i 3. i dio II. članak 7. stavak 3. i dio II. članak 13.,

budući da

I.   ČINJENICE

1.   POSTUPAK

| (1) | Tijelo je u ljeto 2009. preko islandskih medija doznalo za intervenciju države Islanda u osiguravajuće društvo Sjóvá-Almennar tryggingar hf. („Sjóvá”). Nakon toga je Tijelo taj predmet uvrstilo na dnevni red godišnjeg sastanka o neriješenim predmetima u području državnih potpora između Tijela i islandskih nadležnih tijela koji je održan u Reykjaviku 5. studenoga 2009. Na tom su sastanku islandska nadležna tijela dostavila sažete podatke koji se odnose na pozadinu i povijest predmeta. Na istom sastanku, zbog složenosti intervencije i s njom povezanih okolnosti, Tijelo je zatražilo da islandska nadležna tijela dostave detaljne podatke u pisanom obliku. |
| --- | --- |

(1)

Tijelo je u ljeto 2009. preko islandskih medija doznalo za intervenciju države Islanda u osiguravajuće društvo Sjóvá-Almennar tryggingar hf. („Sjóvá”). Nakon toga je Tijelo taj predmet uvrstilo na dnevni red godišnjeg sastanka o neriješenim predmetima u području državnih potpora između Tijela i islandskih nadležnih tijela koji je održan u Reykjaviku 5. studenoga 2009. Na tom su sastanku islandska nadležna tijela dostavila sažete podatke koji se odnose na pozadinu i povijest predmeta. Na istom sastanku, zbog složenosti intervencije i s njom povezanih okolnosti, Tijelo je zatražilo da islandska nadležna tijela dostave detaljne podatke u pisanom obliku.

| (2) | Tijelo je 7. lipnja 2010. primilo pritužbu (dokument br. 559496) protiv navodno dodijeljene državne potpore kada je država Island intervenirala u društvo Sjóvá. |
| --- | --- |

(2)

Tijelo je 7. lipnja 2010. primilo pritužbu (dokument br. 559496) protiv navodno dodijeljene državne potpore kada je država Island intervenirala u društvo Sjóvá.

| (3) | Nakon što je pisanim putem zatražilo informacije i donijelo odluku o nalogu za dostavu podataka o državnoj intervenciji u društvo Sjóvá, kao i kasniju prepisku, Tijelo je dopisom od 22. rujna 2010. obavijestilo islandska nadležna tijela da je odlučilo pokrenuti postupak utvrđen u dijelu I. članku 1. stavku 2. Protokola 3. u vezi s dokapitalizacijom društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(3)

Nakon što je pisanim putem zatražilo informacije i donijelo odluku o nalogu za dostavu podataka o državnoj intervenciji u društvo Sjóvá, kao i kasniju prepisku, Tijelo je dopisom od 22. rujna 2010. obavijestilo islandska nadležna tijela da je odlučilo pokrenuti postupak utvrđen u dijelu I. članku 1. stavku 2. Protokola 3. u vezi s dokapitalizacijom društva Sjóvá.

| (4) | Odluka Tijela br. 373/10/COL o pokretanju službenog istražnog postupka (Odluka o pokretanju postupka) od 22. rujna 2010. objavljena je u Službenom listu Europske unije i u njegovu Dodatku o EGP-u (1). Tijelo je pozvalo zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Tijela br. 373/10/COL o pokretanju službenog istražnog postupka (Odluka o pokretanju postupka) od 22. rujna 2010. objavljena je u Službenom listu Europske unije i u njegovu Dodatku o EGP-u (1). Tijelo je pozvalo zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

| (5) | Islandska nadležna tijela, Sjóvá i Íslandsbanki primjedbe su dostavili u dopisu od 14. siječnja 2011. (dokument br. 583507). Tijelo je primilo i primjedbe dvaju konkurenata društva Sjóvá. Dopisom od 31. siječnja 2011. (dokument br. 584930) Tijelo je proslijedilo primjedbe islandskim nadležnim tijelima, koja su dobila priliku za očitovanje. Očitovanje je primljeno dopisom od 25. veljače 2011. (dokument br. 588606). |
| --- | --- |

(5)

Islandska nadležna tijela, Sjóvá i Íslandsbanki primjedbe su dostavili u dopisu od 14. siječnja 2011. (dokument br. 583507). Tijelo je primilo i primjedbe dvaju konkurenata društva Sjóvá. Dopisom od 31. siječnja 2011. (dokument br. 584930) Tijelo je proslijedilo primjedbe islandskim nadležnim tijelima, koja su dobila priliku za očitovanje. Očitovanje je primljeno dopisom od 25. veljače 2011. (dokument br. 588606).

| (6) | Islandska nadležna tijela dostavila su prvi plan restrukturiranja za društvo Sjóvá 3. listopada 2011. (dokument br. 610472), koji je ažuriran 13. travnja 2012. (dokument br. 631003) i 28. svibnja 2013. (dokument br. 673746) te dodatne informacije 6. ožujka 2013. (dokument br. 665021). Prijedlozi dodatnog preuzimanja obveze primljeni su 25. lipnja 2012. (dokument br. 641330), 4. listopada 2012. (dokument br. 648708), 3. svibnja 2013. (dokument br. 671655), 28. svibnja 2013. (dokument br. 673746) i 2. srpnja 2013. (dokument br. 677440). |
| --- | --- |

(6)

Islandska nadležna tijela dostavila su prvi plan restrukturiranja za društvo Sjóvá 3. listopada 2011. (dokument br. 610472), koji je ažuriran 13. travnja 2012. (dokument br. 631003) i 28. svibnja 2013. (dokument br. 673746) te dodatne informacije 6. ožujka 2013. (dokument br. 665021). Prijedlozi dodatnog preuzimanja obveze primljeni su 25. lipnja 2012. (dokument br. 641330), 4. listopada 2012. (dokument br. 648708), 3. svibnja 2013. (dokument br. 671655), 28. svibnja 2013. (dokument br. 673746) i 2. srpnja 2013. (dokument br. 677440).

2.   OPIS PREDMETA

2.1.   Pozadina

| (7) | Financijska grupa Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) kupila je 2005. od društva Glitnir 66,6 % dionica društva Sjóvá i 2006. stekla potpuno vlasništvo. Nadalje, društvo Milestone odlučilo je posebno promijeniti fokus ulaganja društva Sjóvá na visoko zadužene projekte nekretnina u inozemstvu, a dioničarima omogućiti razmjene (swaps) imovine i neosigurane zajmove na štetu financijskog stanja društva Sjóvá. U skladu s izvješćem (3) Islandskog tijela za financijski nadzor (TFN), ta su ulaganja bila razlog velikih financijskih poteškoća i nisu bila u skladu s odredbama članka 34. stavka 2. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994. |
| --- | --- |

(7)

Financijska grupa Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) kupila je 2005. od društva Glitnir 66,6 % dionica društva Sjóvá i 2006. stekla potpuno vlasništvo. Nadalje, društvo Milestone odlučilo je posebno promijeniti fokus ulaganja društva Sjóvá na visoko zadužene projekte nekretnina u inozemstvu, a dioničarima omogućiti razmjene (swaps) imovine i neosigurane zajmove na štetu financijskog stanja društva Sjóvá. U skladu s izvješćem (3) Islandskog tijela za financijski nadzor (TFN), ta su ulaganja bila razlog velikih financijskih poteškoća i nisu bila u skladu s odredbama članka 34. stavka 2. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994.

| (8) | Od listopada 2008. do rujna 2009. društvo Sjóvá bilo je podvrgnuto posebnom nadzoru TFN-a u skladu s člankom 90. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994. Od tada su vjerovnici društva Sjóvá počeli upravljati društvom, što je kulminiralo time da ga je društvo Glitnir, najveći vjerovnik, preuzelo u ožujku 2009. Društvo Glitnir preuzelo je kontrolu i nad islandskom investicijskom bankom Askar Capital, koju je ranije kontroliralo društvo Milestone, kao i nad njezinim društvom kćeri, Avant hf. (Avant), koje je poslovalo na tržištu financiranja automobila. |
| --- | --- |

(8)

Od listopada 2008. do rujna 2009. društvo Sjóvá bilo je podvrgnuto posebnom nadzoru TFN-a u skladu s člankom 90. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994. Od tada su vjerovnici društva Sjóvá počeli upravljati društvom, što je kulminiralo time da ga je društvo Glitnir, najveći vjerovnik, preuzelo u ožujku 2009. Društvo Glitnir preuzelo je kontrolu i nad islandskom investicijskom bankom Askar Capital, koju je ranije kontroliralo društvo Milestone, kao i nad njezinim društvom kćeri, Avant hf. (Avant), koje je poslovalo na tržištu financiranja automobila.

| (9) | U travnju 2009. Glitnir i Íslandsbanki, koji su bili i najveći vjerovnici društva Sjóvá, zatražili su od države Island pomoć za refinanciranje i restrukturiranje društva Sjóvá, nakon što su iscrpili sve druge tržišne mogućnosti za sanaciju društva. |
| --- | --- |

(9)

U travnju 2009. Glitnir i Íslandsbanki, koji su bili i najveći vjerovnici društva Sjóvá, zatražili su od države Island pomoć za refinanciranje i restrukturiranje društva Sjóvá, nakon što su iscrpili sve druge tržišne mogućnosti za sanaciju društva.

| (10) | Društvo Sjóvá s jedne strane i Glitnir, Íslandsbanki i SAT Eignarhaldsfélag hf. (holding u vlasništvu društva Glitnir u cijelosti, dalje u tekstu SAT Holding), u ime društva SA tryggingar hf. s druge strane, potpisali su 20. lipnja 2009. Sporazum o prijenosu imovine, u skladu s kojim su sva imovina i obveze društva Sjóvá povezane s poslovanjem osiguranja društva, uključujući portfelj osiguranja, prenesene na društvo SA tryggingar hf., u skladu s člankom 86. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994. Preostala imovina društva Sjóvá plasirana je u holding društvo SJ Eignarhaldsfélag (SJE). Društvo SJE zatim bi se postupno zatvorilo u redovnom stečajnom postupku. |
| --- | --- |

(10)

Društvo Sjóvá s jedne strane i Glitnir, Íslandsbanki i SAT Eignarhaldsfélag hf. (holding u vlasništvu društva Glitnir u cijelosti, dalje u tekstu SAT Holding), u ime društva SA tryggingar hf. s druge strane, potpisali su 20. lipnja 2009. Sporazum o prijenosu imovine, u skladu s kojim su sva imovina i obveze društva Sjóvá povezane s poslovanjem osiguranja društva, uključujući portfelj osiguranja, prenesene na društvo SA tryggingar hf., u skladu s člankom 86. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994. Preostala imovina društva Sjóvá plasirana je u holding društvo SJ Eignarhaldsfélag (SJE). Društvo SJE zatim bi se postupno zatvorilo u redovnom stečajnom postupku.

| (11) | Nakon transakcije, novo društvo, SA tryggingar hf., preimenovano je u Sjóvá. U skladu sa statutom od 20. lipnja 2009., dioničari novog društva (Glitnir, Íslandsbanki i SAT Holding) trebali su pridonijeti novim vlasničkim kapitalom od oko 16 milijardi ISK koji je bio potreban za nastavak poslovanja osiguranja, na sljedeći način (4):








  Društvo | Iznos | Oblik plaćanja | Vlasnički udio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glitnir | 2,8 milijardi ISK | Obveznica koju je izdalo društvo Avant s kamatom REIBOR plus 3,75 % sa sljedećim jamstvima:






  — | četvrti prvenstveni red (kasnije promijenjeno u treći, usporedno s obveznicom koju je izdalo društvo Askar Capital, vidjeti u nastavku) u portfelju društva Avant, |

(11)

Nakon transakcije, novo društvo, SA tryggingar hf., preimenovano je u Sjóvá. U skladu sa statutom od 20. lipnja 2009., dioničari novog društva (Glitnir, Íslandsbanki i SAT Holding) trebali su pridonijeti novim vlasničkim kapitalom od oko 16 milijardi ISK koji je bio potreban za nastavak poslovanja osiguranja, na sljedeći način (4):

Društvo

Iznos

Oblik plaćanja

Vlasnički udio

Glitnir

2,8 milijardi ISK

Obveznica koju je izdalo društvo Avant s kamatom REIBOR plus 3,75 % sa sljedećim jamstvima:

—

četvrti prvenstveni red (kasnije promijenjeno u treći, usporedno s obveznicom koju je izdalo društvo Askar Capital, vidjeti u nastavku) u portfelju društva Avant,

| — | prvi prvenstveni red u potraživanju društva Glitnir od društva Milestone, što odgovara 54,9 % ukupnih potraživanja od društva Milestone |
| --- | --- |

—

prvi prvenstveni red u potraživanju društva Glitnir od društva Milestone, što odgovara 54,9 % ukupnih potraživanja od društva Milestone

17,67 %

Íslandsbanki

1,5 milijardi ISK

Različite obveznice koje je izdalo 10 različitih trgovačkih društava i općina

9,30 %

SAT Holding

11,6 milijardi ISK

Obveznica koju je izdalo društvo Askar Capital i obveznica koju je izdalo društvo Landsvirkjun (Nacionalno elektroenergetsko poduzeće) primljena od države Island (vidjeti u nastavku)

73,03 %

| (12) | Istoga su dana dioničari društva Sjóvá dogovorili i prodaju svojih dionica u društvu u roku od 18 mjeseci. Prihod bi bio upotrijebljen za ponovni prijenos imovine navedene kao temeljni kapital dioničarima. U skladu s tim, početkom 2010. pokrenut je postupak otvorene prodaje društva Sjóvá s ciljem potpisivanja Ugovora o kupoprodaji krajem ožujka 2010. Međutim, u studenome 2010. pokušaji prodaje okončani su kada je najbolji ponuditelj povukao svoju ponudu. |
| --- | --- |

(12)

Istoga su dana dioničari društva Sjóvá dogovorili i prodaju svojih dionica u društvu u roku od 18 mjeseci. Prihod bi bio upotrijebljen za ponovni prijenos imovine navedene kao temeljni kapital dioničarima. U skladu s tim, početkom 2010. pokrenut je postupak otvorene prodaje društva Sjóvá s ciljem potpisivanja Ugovora o kupoprodaji krajem ožujka 2010. Međutim, u studenome 2010. pokušaji prodaje okončani su kada je najbolji ponuditelj povukao svoju ponudu.

| (13) | U Odluci o pokretanju postupka Tijelo je dostavilo podrobniji opis događanja, činjenica te razvoja gospodarskih i političkih događaja koji su povezani s raspadom i restrukturiranjem društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(13)

U Odluci o pokretanju postupka Tijelo je dostavilo podrobniji opis događanja, činjenica te razvoja gospodarskih i političkih događaja koji su povezani s raspadom i restrukturiranjem društva Sjóvá.

3.   OPIS DRŽAVNE INTERVENCIJE

3.1.   Korisnik

| (14) | Društvo Sjóvá osnovano je 1918. i otada je ključni sudionik na islandskom tržištu osiguranja. Opslužuje pojedince i organizacije svih veličina te nudi čitav niz proizvoda putem razgranate uslužne mreže diljem zemlje. Društvo Sjóvá jedno je od tri vodeća društva za osiguranje u Islandu te svojim kupcima pruža cijeli niz proizvoda neživotnog i životnog osiguranja. |
| --- | --- |

(14)

Društvo Sjóvá osnovano je 1918. i otada je ključni sudionik na islandskom tržištu osiguranja. Opslužuje pojedince i organizacije svih veličina te nudi čitav niz proizvoda putem razgranate uslužne mreže diljem zemlje. Društvo Sjóvá jedno je od tri vodeća društva za osiguranje u Islandu te svojim kupcima pruža cijeli niz proizvoda neživotnog i životnog osiguranja.

| (15) | Društvo Sjóvá definiralo je šest kategorija proizvoda: imovina, motorna vozila, osiguranje od nesreće i zdravstveno osiguranje, osiguranje plovila, zrakoplova i tereta, osiguranje od odgovornosti te životno osiguranje. Međutim, društvo stavlja naglasak na pružanje sveobuhvatnih usluga osiguranja umjesto usluga povezanih sa specifičnim proizvodom. |
| --- | --- |

(15)

Društvo Sjóvá definiralo je šest kategorija proizvoda: imovina, motorna vozila, osiguranje od nesreće i zdravstveno osiguranje, osiguranje plovila, zrakoplova i tereta, osiguranje od odgovornosti te životno osiguranje. Međutim, društvo stavlja naglasak na pružanje sveobuhvatnih usluga osiguranja umjesto usluga povezanih sa specifičnim proizvodom.

| (16) | Društvo Sjóvá ima u vlasništvu jedno društvo kćer, Sjóvá Life. U skladu s člankom 12. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 56/2010, poslovanje povezano sa životnim osiguranjem ne može voditi isto društvo koje vodi poslovanje primarnog neživotnog osiguranja. Iako je društvo Sjóvá Life pravni subjekt odvojen od društva Sjóvá, s odvojenim računovodstvom i bilancom, društvo Sjóvá Life sva dnevna poslovanja, pristup informatičkim sustavima i podršku nabavlja na temelju sporazuma s društvom Sjóvá. Proizvodi društva Sjóvá Life integrirani su u proizvodni program društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(16)

Društvo Sjóvá ima u vlasništvu jedno društvo kćer, Sjóvá Life. U skladu s člankom 12. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 56/2010, poslovanje povezano sa životnim osiguranjem ne može voditi isto društvo koje vodi poslovanje primarnog neživotnog osiguranja. Iako je društvo Sjóvá Life pravni subjekt odvojen od društva Sjóvá, s odvojenim računovodstvom i bilancom, društvo Sjóvá Life sva dnevna poslovanja, pristup informatičkim sustavima i podršku nabavlja na temelju sporazuma s društvom Sjóvá. Proizvodi društva Sjóvá Life integrirani su u proizvodni program društva Sjóvá.

| (17) | Kako je prethodno navedeno, društvo Sjóvá aktivno je na islandskom tržištu neživotnog i životnog osiguranja. Tržišni udjel društva Sjóvá u segmentu neživotnog osiguranja iznosi oko 28 %, dok su okvirni tržišni udjeli njegovih glavnih konkurenata: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % i Vörður tryggingar hf. 11 %. U segmentu životnog osiguranja okvirni su tržišni udjeli sljedeći: Sjóvá Life 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (dio VIS-a) 24 %, LM (dio TM-a) 10 % i Vörður Lif 4 % (5). |
| --- | --- |

(17)

Kako je prethodno navedeno, društvo Sjóvá aktivno je na islandskom tržištu neživotnog i životnog osiguranja. Tržišni udjel društva Sjóvá u segmentu neživotnog osiguranja iznosi oko 28 %, dok su okvirni tržišni udjeli njegovih glavnih konkurenata: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % i Vörður tryggingar hf. 11 %. U segmentu životnog osiguranja okvirni su tržišni udjeli sljedeći: Sjóvá Life 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (dio VIS-a) 24 %, LM (dio TM-a) 10 % i Vörður Lif 4 % (5).

3.2.   Dokapitalizacija društva Sjóvá

| (18) | Država Island provela je dvije mjere radi dokapitalizacije društva Sjóvá: izravno je 2009. pridonijela početnoj dokapitalizaciji društva Sjóvá na način da je društvu SAT Holding prenijela dvije obveznice (vidjeti točke 19. do 22. u nastavku) te je 2010. s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK pridonijela stabilizaciji društva Sjóvá (vidjeti točku 21. te točke 29. do 31. u nastavku). |
| --- | --- |

(18)

Država Island provela je dvije mjere radi dokapitalizacije društva Sjóvá: izravno je 2009. pridonijela početnoj dokapitalizaciji društva Sjóvá na način da je društvu SAT Holding prenijela dvije obveznice (vidjeti točke 19. do 22. u nastavku) te je 2010. s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK pridonijela stabilizaciji društva Sjóvá (vidjeti točku 21. te točke 29. do 31. u nastavku).

| (19) | Državna potpora za početnu dokapitalizaciju društva Sjóvá uvedena je sporazumom od 8. srpnja 2009. o prijenosu obveznica (6) („Samningur um kröfukaup”) u vlasništvu države Island na SAT Holding. |
| --- | --- |

(19)

Državna potpora za početnu dokapitalizaciju društva Sjóvá uvedena je sporazumom od 8. srpnja 2009. o prijenosu obveznica (6) („Samningur um kröfukaup”) u vlasništvu države Island na SAT Holding.

| (20) | U tom trenutku vlasnički kapital društva Sjóvá iznosio je 13,5 milijardi ISK i bio je negativan. U skladu s propisima, zahtijevao se minimalni pozitivni vlasnički kapital od 2 milijarde ISK. U cilju ispunjenja minimalnog zahtjeva vlasničkog kapitala, bila je potrebna dokapitalizacija od najmanje 15,5 milijardi ISK. |
| --- | --- |

(20)

U tom trenutku vlasnički kapital društva Sjóvá iznosio je 13,5 milijardi ISK i bio je negativan. U skladu s propisima, zahtijevao se minimalni pozitivni vlasnički kapital od 2 milijarde ISK. U cilju ispunjenja minimalnog zahtjeva vlasničkog kapitala, bila je potrebna dokapitalizacija od najmanje 15,5 milijardi ISK.

| (21) | Sporazumom između države i društva SAT Holding obuhvaćene su sljedeće dvije obveznice koje su bile u posjedu države, vrijednost kojih je 16. lipnja 2009. procijenio neovisni stručnjak:







  Imovina | Procijenjena vrijednost | Opis i vrijednosni papiri |
| --- | --- | --- | --- |
| Potraživanje od društva Askar Capital | 6 071 443 539 ISK | Indeksirani ugovor o zajmu s kamatom od 3 %. Zajam je došao u posjed države kada je 2008. preuzela jamstvo Središnje banke. Zajam je osiguran:






  — | jamstvom trećeg prvenstvenog reda iz portfelja društva Avant (istodobno s obveznicom koju je društvo Avant izdalo društvu Glitnir, knjigovodstvena vrijednost portfelja iznosila je 26 milijardi ISK i založno pravo prvog prvenstvenog reda društva Landsbanki Íslands od 16 milijardi ISK), i |

(21)

Sporazumom između države i društva SAT Holding obuhvaćene su sljedeće dvije obveznice koje su bile u posjedu države, vrijednost kojih je 16. lipnja 2009. procijenio neovisni stručnjak:

Imovina

Procijenjena vrijednost

Opis i vrijednosni papiri

Potraživanje od društva Askar Capital

6 071 443 539 ISK

Indeksirani ugovor o zajmu s kamatom od 3 %. Zajam je došao u posjed države kada je 2008. preuzela jamstvo Središnje banke. Zajam je osiguran:

—

jamstvom trećeg prvenstvenog reda iz portfelja društva Avant (istodobno s obveznicom koju je društvo Avant izdalo društvu Glitnir, knjigovodstvena vrijednost portfelja iznosila je 26 milijardi ISK i založno pravo prvog prvenstvenog reda društva Landsbanki Íslands od 16 milijardi ISK), i

| — | jamstvom prvog prvenstvenog reda u indeksiranim obveznicama koje je izdalo društvo Landsvirkjun (Nacionalno elektroenergetsko poduzeće) nominalne vrijednosti od 4,7 milijardi ISK. |
| --- | --- |

—

jamstvom prvog prvenstvenog reda u indeksiranim obveznicama koje je izdalo društvo Landsvirkjun (Nacionalno elektroenergetsko poduzeće) nominalne vrijednosti od 4,7 milijardi ISK.

obveznicom koju je izdalo društvo Landsvirkjun (Nacionalno elektroenergetsko poduzeće)

5 558 479 575 ISK

Izdanom 2005., naplativom 2020. s državnim jamstvom, indeksiranom i s kamatom od 3 %. Obveznica je došla u posjed države kao kolateral za pozajmljivanje Središnje banke društvu Landsbanki Íslands.

| (22) | Kupovna cijena iznosila je 11,6 milijardi ISK, a SAT Holding trebao je platiti obveznice u roku od 18 mjeseci, tj. do kraja 2010., a da se za to razdoblje ne naplati kamata. Kao osiguranje za plaćanje kupovne cijene obveznica, državi je odobren kolateral prvog prvenstvenog reda u dionicama društva SAT Holding u društvu Sjóvá. |
| --- | --- |

(22)

Kupovna cijena iznosila je 11,6 milijardi ISK, a SAT Holding trebao je platiti obveznice u roku od 18 mjeseci, tj. do kraja 2010., a da se za to razdoblje ne naplati kamata. Kao osiguranje za plaćanje kupovne cijene obveznica, državi je odobren kolateral prvog prvenstvenog reda u dionicama društva SAT Holding u društvu Sjóvá.

| (23) | Sporazumom je predviđena opcija plaćanja državi za isporuku izvornih 73,03 % vlasničkih udjela društva SAT Holding u društvu Sjóvá, što bi se smatralo plaćanjem u cijelosti. SAT Holding mogao bi izvršiti tu opciju bez prethodne suglasnosti države. |
| --- | --- |

(23)

Sporazumom je predviđena opcija plaćanja državi za isporuku izvornih 73,03 % vlasničkih udjela društva SAT Holding u društvu Sjóvá, što bi se smatralo plaćanjem u cijelosti. SAT Holding mogao bi izvršiti tu opciju bez prethodne suglasnosti države.

| (24) | Osim toga, prije osnivanja društva SA tryggingar hf. (naknadno nazvanog Sjóvá) 20. lipnja 2009. država Island prihvatila je unapređenje vrijednosnih papira u obveznice društva Glitnir koje je izdalo društvo Avant iz četvrtog i trećeg prvenstvenog reda u skladu s kolateralom u portfelju društva Avant koje drži sama država. Smatralo se potrebnim da TFN prihvati doprinos društva Glitnir u vlasničkom kapitalu društva Sjóvá. U zamjenu, Glitnir je ustupio 12,5 % svojih potraživanja prema društvu SJE, iz bivšeg portfelja ulaganja društva Sjóvá, državi Island. |
| --- | --- |

(24)

Osim toga, prije osnivanja društva SA tryggingar hf. (naknadno nazvanog Sjóvá) 20. lipnja 2009. država Island prihvatila je unapređenje vrijednosnih papira u obveznice društva Glitnir koje je izdalo društvo Avant iz četvrtog i trećeg prvenstvenog reda u skladu s kolateralom u portfelju društva Avant koje drži sama država. Smatralo se potrebnim da TFN prihvati doprinos društva Glitnir u vlasničkom kapitalu društva Sjóvá. U zamjenu, Glitnir je ustupio 12,5 % svojih potraživanja prema društvu SJE, iz bivšeg portfelja ulaganja društva Sjóvá, državi Island.

3.2.1.   Glitnir prodaje svoje dionice u društvu Sjóvá svojem društvu kćeri SAT Holding

| (25) | TFN je smatrao da nije prihvatljivo da društvo Glitnir, koje je u moratoriju i u postupku likvidacije, ima kvalificirani vlasnički udjel u društvu Sjóvá. Kasnije, 16. rujna 2009., društvo Glitnir prodalo je svoj vlasnički udjel u društvu Sjóvá od 17,67 % društvu SAT Holding. Nakon navedene transakcije, dioničari društva Sjóvá bili su:






  Društvo | Vlasništvo (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 90,70 |

(25)

TFN je smatrao da nije prihvatljivo da društvo Glitnir, koje je u moratoriju i u postupku likvidacije, ima kvalificirani vlasnički udjel u društvu Sjóvá. Kasnije, 16. rujna 2009., društvo Glitnir prodalo je svoj vlasnički udjel u društvu Sjóvá od 17,67 % društvu SAT Holding. Nakon navedene transakcije, dioničari društva Sjóvá bili su:

Društvo

Vlasništvo (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

90,70

| (26) | TFN je 22. rujna 2009. konačno izdao društvu Sjóvá licenciju za poslovanje osiguranja te ukinuo poseban nadzor koji je društvo Sjóvá imalo od listopada 2008. Portfelj je prenesen 1. listopada 2009. (7). |
| --- | --- |

(26)

TFN je 22. rujna 2009. konačno izdao društvu Sjóvá licenciju za poslovanje osiguranja te ukinuo poseban nadzor koji je društvo Sjóvá imalo od listopada 2008. Portfelj je prenesen 1. listopada 2009. (7).

3.2.2.   Izvršenjem opcije od strane društva SAT Holding država postaje najveći dioničar društva Sjóvá

| (27) | Krajem 2009. spojeno je upravljanje potraživanjima u vlasništvu Ministarstva financija i Središnje banke Islanda i preneseno na novi subjekt za upravljanje imovinom Središnje banke Islanda (ESI). Otada ESI, koji u cijelosti kontrolira država Island, preuzima upravljanje potraživanjima od društva SAT Holding. |
| --- | --- |

(27)

Krajem 2009. spojeno je upravljanje potraživanjima u vlasništvu Ministarstva financija i Središnje banke Islanda i preneseno na novi subjekt za upravljanje imovinom Središnje banke Islanda (ESI). Otada ESI, koji u cijelosti kontrolira država Island, preuzima upravljanje potraživanjima od društva SAT Holding.

| (28) | SAT Holding 3. svibnja 2010., umjesto vraćanja duga, izvršio je opciju prenošenja 73,03 % udjela u društvu Sjóvá na državu. Od tog su trenutka dioničari društva Sjóvá bili:






  Društvo | Vlasništvo (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| ESI (država) | 73,03 |

(28)

SAT Holding 3. svibnja 2010., umjesto vraćanja duga, izvršio je opciju prenošenja 73,03 % udjela u društvu Sjóvá na državu. Od tog su trenutka dioničari društva Sjóvá bili:

Društvo

Vlasništvo (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

ESI (država)

73,03

| (29) | Islandski Vrhovni sud presudio je 16. lipnja 2010. da su zajmovi dodijeljeni u ISK, a povezani s košaricom stranih valuta, nezakoniti. To je utjecalo na vrijednost obveznica koje su izdala društva Avant i Askar Capital i koje su upotrijebljene za dokapitalizaciju društva Sjóvá. U cilju održavanja kapitala društva Sjóvá, 28. srpnja 2010. potpisan je sporazum o prijenosu imovine između društva Sjóvá s jedne strane te društava SAT Holding, ESI i Íslandsbanki s druge strane. Rezultat tog sporazuma bio je da i. je SAT Holding kupio obveznicu društva Avant za 2,1 milijardu ISK (razliku od početne vrijednosti od 2,8 milijardi ISK pokrilo je društvo Sjóvá) i ii. ESI je prenio obveznicu društva Landsvirkjun, koja je upotrijebljena kao kolateral za obveznicu koju je društvo Askar Capital izdalo društvu Sjóvá. |
| --- | --- |

(29)

Islandski Vrhovni sud presudio je 16. lipnja 2010. da su zajmovi dodijeljeni u ISK, a povezani s košaricom stranih valuta, nezakoniti. To je utjecalo na vrijednost obveznica koje su izdala društva Avant i Askar Capital i koje su upotrijebljene za dokapitalizaciju društva Sjóvá. U cilju održavanja kapitala društva Sjóvá, 28. srpnja 2010. potpisan je sporazum o prijenosu imovine između društva Sjóvá s jedne strane te društava SAT Holding, ESI i Íslandsbanki s druge strane. Rezultat tog sporazuma bio je da i. je SAT Holding kupio obveznicu društva Avant za 2,1 milijardu ISK (razliku od početne vrijednosti od 2,8 milijardi ISK pokrilo je društvo Sjóvá) i ii. ESI je prenio obveznicu društva Landsvirkjun, koja je upotrijebljena kao kolateral za obveznicu koju je društvo Askar Capital izdalo društvu Sjóvá.

| (30) | Kasnije je ESI od društva SAT Holding kupio obveznicu društva Avant za 880 milijuna ISK. Nominalna vrijednost obveznice bila je 2,813 milijuna ISK, ali njezina je vrijednost bila nesigurna jer su vlasnici obveznica društva Avant očekivali povrat od samo 5 do 7 % vrijednosti obveznice nakon likvidacije društva Avant. To bi odgovaralo vrijednosti obveznice koju je kupio ESI, između 141 milijuna ISK i 197 milijuna ISK. ESI je stoga pridonio stabilizaciji društva Sjóvá s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK. |
| --- | --- |

(30)

Kasnije je ESI od društva SAT Holding kupio obveznicu društva Avant za 880 milijuna ISK. Nominalna vrijednost obveznice bila je 2,813 milijuna ISK, ali njezina je vrijednost bila nesigurna jer su vlasnici obveznica društva Avant očekivali povrat od samo 5 do 7 % vrijednosti obveznice nakon likvidacije društva Avant. To bi odgovaralo vrijednosti obveznice koju je kupio ESI, između 141 milijuna ISK i 197 milijuna ISK. ESI je stoga pridonio stabilizaciji društva Sjóvá s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK.

| (31) | Vjerovnici društva Avant odobrili su u prosincu 2010. sporazum o nagodbi s društvom. U tom trenutku portfelj društva Avant vrijedio je oko 13 milijardi ISK. Potraživanje prvog prvenstvenog reda iz portfelja iznosilo je oko 15 milijardi ISK. Vrijednosni papiri trećeg prvenstvenog reda u portfelju, koje su držala društva Glitnir i ESI, bili su stoga bez vrijednosti. |
| --- | --- |

(31)

Vjerovnici društva Avant odobrili su u prosincu 2010. sporazum o nagodbi s društvom. U tom trenutku portfelj društva Avant vrijedio je oko 13 milijardi ISK. Potraživanje prvog prvenstvenog reda iz portfelja iznosilo je oko 15 milijardi ISK. Vrijednosni papiri trećeg prvenstvenog reda u portfelju, koje su držala društva Glitnir i ESI, bili su stoga bez vrijednosti.

3.2.3.   Prodaja društvu SF1

| (32) | Društvo SF1 slhr (SF1), čijim je fondom upravljalo društvo Stefnir hf., pristalo je kupiti od društva ESI 52,4 % društva Sjóvá za 4,9 milijardi ISK. Transakcija je obavljena 1. srpnja 2011., nakon što ju je odobrio regulator. |
| --- | --- |

(32)

Društvo SF1 slhr (SF1), čijim je fondom upravljalo društvo Stefnir hf., pristalo je kupiti od društva ESI 52,4 % društva Sjóvá za 4,9 milijardi ISK. Transakcija je obavljena 1. srpnja 2011., nakon što ju je odobrio regulator.

| (33) | Osim toga, društvu SF1 odobrena je opcija kupnje preostalog udjela od 20,63 % od društva ESI za 2,4 milijarde ISK. Ta je opcija izvršena u srpnju 2012. |
| --- | --- |

(33)

Osim toga, društvu SF1 odobrena je opcija kupnje preostalog udjela od 20,63 % od društva ESI za 2,4 milijarde ISK. Ta je opcija izvršena u srpnju 2012.

| (34) | Nakon te transakcije, vlasničke udjele u društvu imaju:






  Društvo | Vlasništvo (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| SF1 | 73,03 |

(34)

Nakon te transakcije, vlasničke udjele u društvu imaju:

Društvo

Vlasništvo (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

SF1

73,03

| (35) | Stoga su islandska nadležna tijela uspjela prodati svoje udjele u društvu Sjóvá za ukupni iznos od 7,3 milijarde ISK. To se uspoređuje s početnom vrijednošću od 11,6 milijardi ISK obveznica koje je Island upotrijebio za dokapitalizaciju društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(35)

Stoga su islandska nadležna tijela uspjela prodati svoje udjele u društvu Sjóvá za ukupni iznos od 7,3 milijarde ISK. To se uspoređuje s početnom vrijednošću od 11,6 milijardi ISK obveznica koje je Island upotrijebio za dokapitalizaciju društva Sjóvá.

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (36) | U Odluci o pokretanju postupka Tijelo je preliminarno zaključilo da sudjelovanje države Islanda u dokapitalizaciji društva Sjóvá predstavlja potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Osim toga, Tijelo je izrazilo sumnje o tome mogu li se mjere smatrati u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u zajedno sa zahtjevima utvrđenima u smjernicama Tijela o financijskoj krizi. |
| --- | --- |

(36)

U Odluci o pokretanju postupka Tijelo je preliminarno zaključilo da sudjelovanje države Islanda u dokapitalizaciji društva Sjóvá predstavlja potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Osim toga, Tijelo je izrazilo sumnje o tome mogu li se mjere smatrati u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u zajedno sa zahtjevima utvrđenima u smjernicama Tijela o financijskoj krizi.

| (37) | Tijelo je posebno navelo da islandska nadležna tijela nisu dostavila informacije o tome da bi sustavni učinci koji su mogli biti rezultat stečaja društva Sjóvá mogli dostići razmjere koji bi predstavljali „ozbiljan poremećaj u gospodarstvu” Islanda u smislu članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. Navedeno je i da su bile dostavljene samo ograničene informacije povezane s poslovanjem društva Sjóvá o uzrocima poteškoća i samom restrukturiranju. Te informacije nisu bile dostatne da bi Tijelu omogućile procjenu mjere u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (b), kao ni posebno poglavlje o povratku održivosti i procjeni mjera restrukturiranja u financijskom sektoru u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama (Smjernice o restrukturiranju) smjernica Tijela o državnim potporama (8). |
| --- | --- |

(37)

Tijelo je posebno navelo da islandska nadležna tijela nisu dostavila informacije o tome da bi sustavni učinci koji su mogli biti rezultat stečaja društva Sjóvá mogli dostići razmjere koji bi predstavljali „ozbiljan poremećaj u gospodarstvu” Islanda u smislu članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. Navedeno je i da su bile dostavljene samo ograničene informacije povezane s poslovanjem društva Sjóvá o uzrocima poteškoća i samom restrukturiranju. Te informacije nisu bile dostatne da bi Tijelu omogućile procjenu mjere u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (b), kao ni posebno poglavlje o povratku održivosti i procjeni mjera restrukturiranja u financijskom sektoru u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama (Smjernice o restrukturiranju) smjernica Tijela o državnim potporama (8).

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (38) | Tijelo je primilo podneske sljedećih zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(38)

Tijelo je primilo podneske sljedećih zainteresiranih strana.

5.1.   Primjedbe društava Sjóvá i Islandsbanki

| (39) | Tijelu je primjedbe dostavio korisnik, društvo Sjóvá, kao i društvo Islandsbanki, jedno od njegovih dioničara. |
| --- | --- |

(39)

Tijelu je primjedbe dostavio korisnik, društvo Sjóvá, kao i društvo Islandsbanki, jedno od njegovih dioničara.

| (40) | U podnesku društva Sjóvá uglavnom su dostavljeni podatci o mjerama restrukturiranja koje je provela nova uprava društva, kao i financijski podatci o poslovanju. |
| --- | --- |

(40)

U podnesku društva Sjóvá uglavnom su dostavljeni podatci o mjerama restrukturiranja koje je provela nova uprava društva, kao i financijski podatci o poslovanju.

| (41) | U svojim primjedbama Íslandsbanki tvrdi da je sudjelovanjem u dokapitalizaciji društva Sjóvá država Island djelovala kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu. Ako, međutim, Tijelo bude mišljenja da je u transakciju uključena državna potpora, društvo Íslandsbanki navodi da bi se potpora trebala smatrati spojivom na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. U primjedbama je posebno naglašena važnost mjera za islandsko financijsko tržište, doprinos privatnih strana (Glitnir and Íslandsbanki) dokapitalizaciji i dosadašnji uspjeh restrukturiranja društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(41)

U svojim primjedbama Íslandsbanki tvrdi da je sudjelovanjem u dokapitalizaciji društva Sjóvá država Island djelovala kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu. Ako, međutim, Tijelo bude mišljenja da je u transakciju uključena državna potpora, društvo Íslandsbanki navodi da bi se potpora trebala smatrati spojivom na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. U primjedbama je posebno naglašena važnost mjera za islandsko financijsko tržište, doprinos privatnih strana (Glitnir and Íslandsbanki) dokapitalizaciji i dosadašnji uspjeh restrukturiranja društva Sjóvá.

5.2.   Primjedbe konkurenata

| (42) | Tijelo je primilo i primjedbe društava VIS i TM. Oba su društva islandska osiguravajuća društva i izravno se natječu na tržištu s društvom Sjóvá. |
| --- | --- |

(42)

Tijelo je primilo i primjedbe društava VIS i TM. Oba su društva islandska osiguravajuća društva i izravno se natječu na tržištu s društvom Sjóvá.

| (43) | U svojim primjedbama društvo VIS tvrdi da bi se državna intervencija kojom se omogućuje dokapitalizacija društva Sjóvá trebala smatrati državnom potporom. Društvo VIS posebno napominje da se načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu ne primjenjuje na intervenciju zbog gospodarskog stanja društva Sjóvá i općenito na Islandu u to vrijeme, kao i zbog uvjeta intervencije. Nijedan privatni ulagatelj ne bi u tim okolnostima sudjelovao u dokapitalizaciji. Osim toga, društvo VIS tvrdi da potpora ne bi trebala biti proglašena spojivom. Konkretno, članak 61. stavak 3. točka (b) ne može se primijeniti, s obzirom na to da neuspjeh društva Sjóvá ne bi uzrokovao ozbiljan poremećaj islandskog gospodarstva. Potpora stoga nije bila potrebna. U svakom slučaju, društvo VIS tvrdi da potpora nije usklađena sa Smjernicama o restrukturiranju, zbog nepostojanja plana restrukturiranja i zbog učinka kojim se narušava tržišno natjecanje koje uključuje i potencijalno agresivno ponašanje društva Sjóvá kod formiranja cijena. |
| --- | --- |

(43)

U svojim primjedbama društvo VIS tvrdi da bi se državna intervencija kojom se omogućuje dokapitalizacija društva Sjóvá trebala smatrati državnom potporom. Društvo VIS posebno napominje da se načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu ne primjenjuje na intervenciju zbog gospodarskog stanja društva Sjóvá i općenito na Islandu u to vrijeme, kao i zbog uvjeta intervencije. Nijedan privatni ulagatelj ne bi u tim okolnostima sudjelovao u dokapitalizaciji. Osim toga, društvo VIS tvrdi da potpora ne bi trebala biti proglašena spojivom. Konkretno, članak 61. stavak 3. točka (b) ne može se primijeniti, s obzirom na to da neuspjeh društva Sjóvá ne bi uzrokovao ozbiljan poremećaj islandskog gospodarstva. Potpora stoga nije bila potrebna. U svakom slučaju, društvo VIS tvrdi da potpora nije usklađena sa Smjernicama o restrukturiranju, zbog nepostojanja plana restrukturiranja i zbog učinka kojim se narušava tržišno natjecanje koje uključuje i potencijalno agresivno ponašanje društva Sjóvá kod formiranja cijena.

| (44) | U svojim primjedbama društvo TM napominje da intervencija islandskih nadležnih tijela u dokapitalizaciju društva Sjóvá nije provedena u skladu s tržišnim uvjetima i da bi se stoga trebala smatrati državnom potporom. U odnosu na spojivost mjere, društvo TM tvrdi da se ni izuzeća iz članka 61. stavka 3. točke (b) ni iz članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u ne mogu primijeniti na ovaj predmet. U vezi s člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u, društvo TM tvrdi da se članak treba primjenjivati ograničeno i da se ne može upotrebljavati za rješavanje problema samo jednog trgovačkog društva. Osim toga, društvo TM dostavlja da se osiguravajuće društvo ne bi trebalo smatrati sustavno relevantnim i da stoga može biti sigurno likvidirano u okviru postojećih propisa. U svakom slučaju, društvo TM tvrdi da potpora društvu Sjóvá nije bila potrebna, dobro ciljana ni proporcionalna cilju. Nedostaje i plan restrukturiranja kojim se osigurava dovoljna raspodjela opterećenja i mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja, a posebno povezano s ponašanjem društva Sjóvá u formiranju cijena. |
| --- | --- |

(44)

U svojim primjedbama društvo TM napominje da intervencija islandskih nadležnih tijela u dokapitalizaciju društva Sjóvá nije provedena u skladu s tržišnim uvjetima i da bi se stoga trebala smatrati državnom potporom. U odnosu na spojivost mjere, društvo TM tvrdi da se ni izuzeća iz članka 61. stavka 3. točke (b) ni iz članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u ne mogu primijeniti na ovaj predmet. U vezi s člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u, društvo TM tvrdi da se članak treba primjenjivati ograničeno i da se ne može upotrebljavati za rješavanje problema samo jednog trgovačkog društva. Osim toga, društvo TM dostavlja da se osiguravajuće društvo ne bi trebalo smatrati sustavno relevantnim i da stoga može biti sigurno likvidirano u okviru postojećih propisa. U svakom slučaju, društvo TM tvrdi da potpora društvu Sjóvá nije bila potrebna, dobro ciljana ni proporcionalna cilju. Nedostaje i plan restrukturiranja kojim se osigurava dovoljna raspodjela opterećenja i mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja, a posebno povezano s ponašanjem društva Sjóvá u formiranju cijena.

6.   PRIMJEDBE ISLANDSKIH NADLEŽNIH TIJELA

| (45) | Islandska nadležna tijela ne protive se preliminarnim nalazima Tijela da sudjelovanje države Island u kapitalizaciji društva Sjóvá predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Posebice ne osporavaju preliminarni zaključak Tijela da se može primijeniti načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Island se ne protivi ni tomu da bi otkup obveznice društva Avant od strane društva ESI, putem društva SAT Holding, mogao uključivati element državne potpore društvu Sjóvá. |
| --- | --- |

(45)

Islandska nadležna tijela ne protive se preliminarnim nalazima Tijela da sudjelovanje države Island u kapitalizaciji društva Sjóvá predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Posebice ne osporavaju preliminarni zaključak Tijela da se može primijeniti načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Island se ne protivi ni tomu da bi otkup obveznice društva Avant od strane društva ESI, putem društva SAT Holding, mogao uključivati element državne potpore društvu Sjóvá.

| (46) | Islandska nadležna tijela tvrde, međutim, da je državna potpora u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u, budući da je intervencija bila potrebna radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu ugovorne stranke. Objašnjavaju da je islandsko gospodarstvo u vrijeme mjere bilo u teškom stanju. Nakon velike deprecijacije islandske krune početkom rujna 2008. i raspada triju najvećih banaka u listopadu 2008., Island se suočio s najgorom gospodarskom krizom u svojoj novijoj povijesti. Islandska vlada poduzela je hrabre korake kako bi sačuvala financijski sustav zemlje od potpunog sloma s nesagledivim posljedicama za islandsko društvo. U vrijeme mjere islandski financijski sustav bio je u stanju previranja i pogođen općim gubitkom povjerenja u financijske institucije. |
| --- | --- |

(46)

Islandska nadležna tijela tvrde, međutim, da je državna potpora u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u, budući da je intervencija bila potrebna radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu ugovorne stranke. Objašnjavaju da je islandsko gospodarstvo u vrijeme mjere bilo u teškom stanju. Nakon velike deprecijacije islandske krune početkom rujna 2008. i raspada triju najvećih banaka u listopadu 2008., Island se suočio s najgorom gospodarskom krizom u svojoj novijoj povijesti. Islandska vlada poduzela je hrabre korake kako bi sačuvala financijski sustav zemlje od potpunog sloma s nesagledivim posljedicama za islandsko društvo. U vrijeme mjere islandski financijski sustav bio je u stanju previranja i pogođen općim gubitkom povjerenja u financijske institucije.

| (47) | Društvo Sjóvá, jedno od triju najvećih osiguravajućih društava u Islandu, važno je za islandski financijski sustav. Raspadom društva Sjóvá ne bi samo velik dio islandskog stanovništva ostao bez osigurateljnog pokrića i s gubitkom potraživanja u stanju u kojem se islandsko društvo već suočilo s velikim socijalnim teškoćama. To bi i dodatno narušilo povjerenje u institucije financijskog sustava i proširilo financijsku krizu na sektor osiguranja. Povjerenje javnosti u islandski sektor osiguranja uvelike se pogoršalo početkom 2009. budući da su ne samo društvo Sjóvá, nego i vlasnike drugih dvaju osiguravajućih društava preuzeli vjerovnici njihovih odgovarajućih matičnih društava. Neuspjeh društva Sjóvá rezultirao bi stoga proširenjem krize financijskog tržišta s bankarskoga sektora na sektor osiguranja. |
| --- | --- |

(47)

Društvo Sjóvá, jedno od triju najvećih osiguravajućih društava u Islandu, važno je za islandski financijski sustav. Raspadom društva Sjóvá ne bi samo velik dio islandskog stanovništva ostao bez osigurateljnog pokrića i s gubitkom potraživanja u stanju u kojem se islandsko društvo već suočilo s velikim socijalnim teškoćama. To bi i dodatno narušilo povjerenje u institucije financijskog sustava i proširilo financijsku krizu na sektor osiguranja. Povjerenje javnosti u islandski sektor osiguranja uvelike se pogoršalo početkom 2009. budući da su ne samo društvo Sjóvá, nego i vlasnike drugih dvaju osiguravajućih društava preuzeli vjerovnici njihovih odgovarajućih matičnih društava. Neuspjeh društva Sjóvá rezultirao bi stoga proširenjem krize financijskog tržišta s bankarskoga sektora na sektor osiguranja.

| (48) | TFN dijeli ovu analizu u kojoj je navedeno da bi stečaj društva Sjóvá imao teške posljedice za gospodarstvo zemlje. Kredibilitet financijskog tržišta i gospodarstva općenito narušen je u velikoj mjeri tijekom raspada islandskih banaka u listopadu 2008. Preostale institucije bile su krhke, kao što je bilo i povjerenje u financijske institucije. Daljnje postojanje društva Sjóvá bilo je važno za funkcioniranje islandskog financijskog tržišta. Stečaj bi imao učinke prelijevanja na tržište neživotnog i životnog osiguranja općenito. Bio bi prepreka tekućem poslu islandskih nadležnih tijela na rekonstrukciji financijskih tržišta. |
| --- | --- |

(48)

TFN dijeli ovu analizu u kojoj je navedeno da bi stečaj društva Sjóvá imao teške posljedice za gospodarstvo zemlje. Kredibilitet financijskog tržišta i gospodarstva općenito narušen je u velikoj mjeri tijekom raspada islandskih banaka u listopadu 2008. Preostale institucije bile su krhke, kao što je bilo i povjerenje u financijske institucije. Daljnje postojanje društva Sjóvá bilo je važno za funkcioniranje islandskog financijskog tržišta. Stečaj bi imao učinke prelijevanja na tržište neživotnog i životnog osiguranja općenito. Bio bi prepreka tekućem poslu islandskih nadležnih tijela na rekonstrukciji financijskih tržišta.

| (49) | U pogledu opsega potrebnog restrukturiranja, islandska nadležna tijela tvrde da bi Tijelo trebalo uzeti u obzir da su uzroci financijskih poteškoća društva Sjóvá bile isključivo njegove neredovite ulagačke djelatnosti i transakcije s njegovim bivšim vlasnikom, društvom Milestone. Bile su moguće zbog nedostatka pravilne kontrole rizika i korporativnog upravljanja. One nemaju veze s dnevnim poslovanjem osiguranja koje društvo Sjóvá danas nastavlja. Održivost poslovanja osiguranja ne vidi se samo u financijskim projekcijama plana restrukturiranja, nego je potvrđuje i TFN. Pored toga, spremnost privatnog ulagatelja, treće strane, na kupnju većinskog udjela u društvu od države dokazuje da tržište društvo Sjóvá smatra održivim. Rezultat je te transakcije i da je Island vratio veći dio potpore. |
| --- | --- |

(49)

U pogledu opsega potrebnog restrukturiranja, islandska nadležna tijela tvrde da bi Tijelo trebalo uzeti u obzir da su uzroci financijskih poteškoća društva Sjóvá bile isključivo njegove neredovite ulagačke djelatnosti i transakcije s njegovim bivšim vlasnikom, društvom Milestone. Bile su moguće zbog nedostatka pravilne kontrole rizika i korporativnog upravljanja. One nemaju veze s dnevnim poslovanjem osiguranja koje društvo Sjóvá danas nastavlja. Održivost poslovanja osiguranja ne vidi se samo u financijskim projekcijama plana restrukturiranja, nego je potvrđuje i TFN. Pored toga, spremnost privatnog ulagatelja, treće strane, na kupnju većinskog udjela u društvu od države dokazuje da tržište društvo Sjóvá smatra održivim. Rezultat je te transakcije i da je Island vratio veći dio potpore.

| (50) | Islandska nadležna tijela ističu da su prvotni vlasnici društva Sjóvá izgubili cijelo ulaganje, a društva Glitnir i Íslandsbanki sudjelovala su u dokapitalizaciji. Osim toga, društvo Sjóvá pridonosi restrukturiranju rezanjem troškova i ponovnim stvaranjem kapitala od zadržane dobiti. Postoji stoga znatna raspodjela opterećenja dioničara društva Sjóvá i samog trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(50)

Islandska nadležna tijela ističu da su prvotni vlasnici društva Sjóvá izgubili cijelo ulaganje, a društva Glitnir i Íslandsbanki sudjelovala su u dokapitalizaciji. Osim toga, društvo Sjóvá pridonosi restrukturiranju rezanjem troškova i ponovnim stvaranjem kapitala od zadržane dobiti. Postoji stoga znatna raspodjela opterećenja dioničara društva Sjóvá i samog trgovačkog društva.

| (51) | U pogledu potrebe za kompenzacijskim mjerama, islandska nadležna tijela tvrde da dodatne strukturne mjere ne bi trebale biti potrebne, jer je restrukturiranje već dovelo do smanjenja bilance društva Sjóvá za oko 70 % i svako bi smanjenje ulaganja u segmentima osnovnog poslovanja ugrozilo održivost. Islandska nadležna tijela napominju i da se društvo Sjóvá može svrstati u MSP-ove, a da se time dodatno smanjuje potreba za kompenzacijskim mjerama. Završno, tvrde da je prijedlog preuzetih obveza u pogledu ponašanja društva Sjóvá i izmjene propisa primjeren kako bi se ikakvo narušavanje tržišnog natjecanja svelo na najmanju mjeru. |
| --- | --- |

(51)

U pogledu potrebe za kompenzacijskim mjerama, islandska nadležna tijela tvrde da dodatne strukturne mjere ne bi trebale biti potrebne, jer je restrukturiranje već dovelo do smanjenja bilance društva Sjóvá za oko 70 % i svako bi smanjenje ulaganja u segmentima osnovnog poslovanja ugrozilo održivost. Islandska nadležna tijela napominju i da se društvo Sjóvá može svrstati u MSP-ove, a da se time dodatno smanjuje potreba za kompenzacijskim mjerama. Završno, tvrde da je prijedlog preuzetih obveza u pogledu ponašanja društva Sjóvá i izmjene propisa primjeren kako bi se ikakvo narušavanje tržišnog natjecanja svelo na najmanju mjeru.

| (52) | U očitovanju na primjedbe trećih strana, društava VIS i TM, islandska nadležna tijela uglavnom su uputila na prethodne podneske i dostavila dodatne gospodarske podatke. |
| --- | --- |

(52)

U očitovanju na primjedbe trećih strana, društava VIS i TM, islandska nadležna tijela uglavnom su uputila na prethodne podneske i dostavila dodatne gospodarske podatke.

7.   PLAN RESTRUKTURIRANJA

| (53) | Islandska nadležna tijela dostavila su prvi plan restrukturiranja za društvo Sjóvá 3. listopada 2011. Plan je dodatno ažuriran 13. travnja 2012. i 28. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(53)

Islandska nadležna tijela dostavila su prvi plan restrukturiranja za društvo Sjóvá 3. listopada 2011. Plan je dodatno ažuriran 13. travnja 2012. i 28. svibnja 2013.

| (54) | Planom restrukturiranja rješavaju se bitna pitanja održivosti i raspodjela opterećenja, a narušavanje tržišnog natjecanja svodi se na najmanju mjeru. U skladu s planom restrukturiranja, društvo Sjóvá snizit će opći profil rizika svojeg portfelja ulaganja, unaprijediti postupke ulaganja i upravljanja rizikom, poboljšati korporativno upravljanje i povećati profitabilnost. |
| --- | --- |

(54)

Planom restrukturiranja rješavaju se bitna pitanja održivosti i raspodjela opterećenja, a narušavanje tržišnog natjecanja svodi se na najmanju mjeru. U skladu s planom restrukturiranja, društvo Sjóvá snizit će opći profil rizika svojeg portfelja ulaganja, unaprijediti postupke ulaganja i upravljanja rizikom, poboljšati korporativno upravljanje i povećati profitabilnost.

7.1.   Financijske projekcije

| (55) | Islandska nadležna tijela dostavila su detaljne financijske informacije i financijske projekcije za društvo Sjóvá do 2016., uključujući osnovni scenarij i tri šok-scenarija. Iako razdoblje restrukturiranja traje samo do kraja 2014., islandska nadležna tijela dostavila su dodatne podatke o planovima za 2015. i 2016. To pomaže Tijelu posebno u procjeni šok-scenarija koji uzimaju u obzir stresne događaje specifične za islandsko tržište s učinkom nakon razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(55)

Islandska nadležna tijela dostavila su detaljne financijske informacije i financijske projekcije za društvo Sjóvá do 2016., uključujući osnovni scenarij i tri šok-scenarija. Iako razdoblje restrukturiranja traje samo do kraja 2014., islandska nadležna tijela dostavila su dodatne podatke o planovima za 2015. i 2016. To pomaže Tijelu posebno u procjeni šok-scenarija koji uzimaju u obzir stresne događaje specifične za islandsko tržište s učinkom nakon razdoblja restrukturiranja.

| (56) | U sva četiri scenarija pretpostavke za razdoblje od 2013. do 2016. predstavljene su u smislu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP), inflacije, razvoja tržišnog udjela, povrata na indeksirane državne obveznice, prinosa u novcu, premija i alokacija vlasničkog kapitala, kao i pokazatelja potraživanja/premija i troškova/premija društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(56)

U sva četiri scenarija pretpostavke za razdoblje od 2013. do 2016. predstavljene su u smislu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP), inflacije, razvoja tržišnog udjela, povrata na indeksirane državne obveznice, prinosa u novcu, premija i alokacija vlasničkog kapitala, kao i pokazatelja potraživanja/premija i troškova/premija društva Sjóvá.

7.1.1.   Osnovni scenarij

| (57) | U osnovnom se scenariju financijske projekcije temelje na petogodišnjem predviđanju rasta BDP-a i inflaciji islandskog gospodarstva koju je objavio Islandski zavod za statistiku 30. ožujka 2012. i koja je ažurirana na temelju stvarnih rezultata društva Sjóvá i stvarnih podataka o islandskom gospodarstvu u 2012. od 28. svibnja 2013. Osnovnim scenarijem u prvom se redu predviđa umjereni gospodarski rast, smanjenje inflacije i fiksni razvoj kamatnih stopa, kao i postojani tržišni udjeli za društvo Sjóvá.

  Osnovni scenarij: pretpostavke | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP-a | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflacija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Tržišni udjel društva Sjóvá | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksirane državne obveznice | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Stvarna stopa prinosa u novcu | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Premija rizika vlasničkog kapitala | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Alokacija kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto potraživanja/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto trošak/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

U osnovnom se scenariju financijske projekcije temelje na petogodišnjem predviđanju rasta BDP-a i inflaciji islandskog gospodarstva koju je objavio Islandski zavod za statistiku 30. ožujka 2012. i koja je ažurirana na temelju stvarnih rezultata društva Sjóvá i stvarnih podataka o islandskom gospodarstvu u 2012. od 28. svibnja 2013. Osnovnim scenarijem u prvom se redu predviđa umjereni gospodarski rast, smanjenje inflacije i fiksni razvoj kamatnih stopa, kao i postojani tržišni udjeli za društvo Sjóvá.

Osnovni scenarij: pretpostavke

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Rast BDP-a

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflacija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Tržišni udjel društva Sjóvá

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksirane državne obveznice

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Stvarna stopa prinosa u novcu

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Premija rizika vlasničkog kapitala

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Alokacija kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto potraživanja/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto trošak/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Projekcije računa dobiti i gubitka, kao i bilanca u osnovnom scenariju, utvrđeni su u tablici u nastavku.

  Osnovni scenarij: račun dobiti i gubitka (u milijunima ISK) | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zarađena premija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nastala potraživanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ostali dohodak | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Troškovi poslovanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit/gubitci poslovanja osiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dohodak od ulaganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit prije odbitka poreza i amortizacije | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija goodwilla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit prije odbitka poreza | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Porezi na dohodak | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(58)

Projekcije računa dobiti i gubitka, kao i bilanca u osnovnom scenariju, utvrđeni su u tablici u nastavku.

Osnovni scenarij: račun dobiti i gubitka (u milijunima ISK)

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Zarađena premija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nastala potraživanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostali dohodak

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Troškovi poslovanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit/gubitci poslovanja osiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dohodak od ulaganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit prije odbitka poreza i amortizacije

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija goodwilla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit prije odbitka poreza

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Porezi na dohodak

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Osnovni scenarij: bilanca (u milijunima ISK)

| | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imovina: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Operativna imovina | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Goodwill | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ostala nematerijalna imovina | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Porezni odbitak | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vrijednosni papiri | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Imovina reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Račun potraživanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Novac i novčani ekvivalenti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupna imovina | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapital: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapital na početku razdoblja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit godine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dividenda | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Obveze: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehničke pričuve | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehničke pričuve za životno osiguranje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Računi obveza | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupne obveze | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapital i obveze | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Imovina:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operativna imovina

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Goodwill

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostala nematerijalna imovina

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Porezni odbitak

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vrijednosni papiri

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Imovina reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Račun potraživanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Novac i novčani ekvivalenti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupna imovina

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapital:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapital na početku razdoblja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit godine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dividenda

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupni kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Obveze:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehničke pričuve

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehničke pričuve za životno osiguranje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Računi obveza

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupne obveze

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapital i obveze

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (59) | Projekcije glavnih financijskih pokazatelja u osnovnom scenariju predstavljene su u tablici u nastavku.

  Osnovni scenarij: ključni financijski pokazatelji | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Usklađena solventnost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopa povrata na vlasnički kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(59)

Projekcije glavnih financijskih pokazatelja u osnovnom scenariju predstavljene su u tablici u nastavku.

Osnovni scenarij: ključni financijski pokazatelji

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Usklađena solventnost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopa povrata na vlasnički kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (60) | Na kraju razdoblja restrukturiranja projekcije stope povrata na vlasnički kapital društva Sjóvá doseći će oko [...] % u osnovnom scenariju. |
| --- | --- |

(60)

Na kraju razdoblja restrukturiranja projekcije stope povrata na vlasnički kapital društva Sjóvá doseći će oko [...] % u osnovnom scenariju.

7.1.2.   Šok-scenarij „double dip”

| (61) | Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju „double dip” šok-scenarija. Njegove pretpostavke BDP-a za 2013. do 2016. simuliraju dodatnu recesiju i višu inflaciju. Kao dodatni pritisak, pretpostavlja se da su kamatne stope nepromijenjene, a da premija vlasničkog kapitala postaje negativna. „Double dip”scenarij stoga simulira duboku recesiju u spoju s dodatnim elementima pritiska.

  Scenarij „double dip”: pretpostavke | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP-a | 1,6 % | 1,2 % | – 6,6 % | – 4,0 % | 2,6 % |
| Inflacija | 4,2 % | 12,4 % | 12,0 % | 5,4 % | 4,0 % |
| Tržišni udio društva Sjóvá | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksirane državne obveznice | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Stvarna stopa prinosa u novcu | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Premija rizika na vlasnički kapital | 5 % | 5 % | – 70 % | – 7,9 % | 5 % |
| Alokacija kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto potraživanja/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto trošak/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(61)

Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju „double dip” šok-scenarija. Njegove pretpostavke BDP-a za 2013. do 2016. simuliraju dodatnu recesiju i višu inflaciju. Kao dodatni pritisak, pretpostavlja se da su kamatne stope nepromijenjene, a da premija vlasničkog kapitala postaje negativna. „Double dip”scenarij stoga simulira duboku recesiju u spoju s dodatnim elementima pritiska.

Scenarij „double dip”: pretpostavke

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Rast BDP-a

1,6 %

1,2 %

– 6,6 %

– 4,0 %

2,6 %

Inflacija

4,2 %

12,4 %

12,0 %

5,4 %

4,0 %

Tržišni udio društva Sjóvá

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksirane državne obveznice

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Stvarna stopa prinosa u novcu

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Premija rizika na vlasnički kapital

5 %

5 %

– 70 %

– 7,9 %

5 %

Alokacija kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto potraživanja/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto trošak/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Šok-scenarij „double dip”: financijski (u milijunima ISK, osim ako nije drukčije navedeno)

| | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobit/gubitci poslovanja osiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupna dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Usklađena solventnost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopa povrata na vlasnički kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Dobit/gubitci poslovanja osiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupna dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Usklađena solventnost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopa povrata na vlasnički kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.3.   Šok-scenarij „kontrola kapitala”

| (62) | Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju „kontrola kapitala” šok-scenarija. U tom testu na pritisak pretpostavka je da će kontrola kapitala na Islandu biti ukinuta 2014. Slijedom toga, ISK devalvira na svoju trenutačnu offshore vrijednost koja iznosi oko 30 % manje od službenog tečaja. To se prevodi u rast stope inflacije. Zbog više stope inflacije, rastu pokazatelji gubitka. Stvarnim kamatnim stopama procjenjuje se rast na 6,5 % i da će premija na rizik vlasničkog kapitala doseći – 50 % zbog bijega kapitala.

  Šok-scenarij„kontrola kapitala”: pretpostavke | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP-a | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflacija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 10,5 % | 5 % |
| Tržišni udio društva Sjóvá | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksirane državne obveznice | 2,5 % | 2,5 % | 6,5 % | 6,5 % | 6,5 % |
| Stvarna stopa prinosa u novcu | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Premija na rizik vlasničkog kapitala | 5 % | 5 % | – 50 % | 5 % | 5 % |
| Alokacija kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto potraživanja/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto trošak/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(62)

Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju „kontrola kapitala” šok-scenarija. U tom testu na pritisak pretpostavka je da će kontrola kapitala na Islandu biti ukinuta 2014. Slijedom toga, ISK devalvira na svoju trenutačnu offshore vrijednost koja iznosi oko 30 % manje od službenog tečaja. To se prevodi u rast stope inflacije. Zbog više stope inflacije, rastu pokazatelji gubitka. Stvarnim kamatnim stopama procjenjuje se rast na 6,5 % i da će premija na rizik vlasničkog kapitala doseći – 50 % zbog bijega kapitala.

Šok-scenarij„kontrola kapitala”: pretpostavke

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Rast BDP-a

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflacija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

10,5 %

5 %

Tržišni udio društva Sjóvá

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksirane državne obveznice

2,5 %

2,5 %

6,5 %

6,5 %

6,5 %

Stvarna stopa prinosa u novcu

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Premija na rizik vlasničkog kapitala

5 %

5 %

– 50 %

5 %

5 %

Alokacija kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto potraživanja/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto trošak/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Šok-scenarij „kontrola kapitala”: financijski (u milijunima ISK, osim ako nije drukčije navedeno)

| | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobit/gubitci poslovanja osiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupna dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Usklađena solventnost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopa povrata na vlasnički kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Dobit/gubitci poslovanja osiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupna dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Usklađena solventnost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopa povrata na vlasnički kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.4.   Šok-scenarij „hladna zima II.”

| (63) | Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju šok-scenarija „hladna zima II.”. Ovaj šok-scenarij mijenja osnovni scenarij zbog pojave dviju iznimno hladnih zima. Dolazi do znatnog povećanja broja gubitaka (posebno automobilskih nesreća) koji su relativno mali i stoga nisu obuhvaćeni reosiguranjem. Iznos gubitaka pretpostavlja se na 100 % premija.

  Šok-scenarij „hladna zima II.”: pretpostavke | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rast BDP-a | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflacija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Tržišni udio društva Sjóvá | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksirane državne obveznice | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Stvarna stopa prinosa u novcu | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Premija na rizik vlasničkog kapitala | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Alokacija kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto potraživanja/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto trošak/premije reosiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(63)

Islandska nadležna tijela dostavila su simulaciju šok-scenarija „hladna zima II.”. Ovaj šok-scenarij mijenja osnovni scenarij zbog pojave dviju iznimno hladnih zima. Dolazi do znatnog povećanja broja gubitaka (posebno automobilskih nesreća) koji su relativno mali i stoga nisu obuhvaćeni reosiguranjem. Iznos gubitaka pretpostavlja se na 100 % premija.

Šok-scenarij „hladna zima II.”: pretpostavke

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

rast BDP-a

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflacija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Tržišni udio društva Sjóvá

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksirane državne obveznice

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Stvarna stopa prinosa u novcu

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Premija na rizik vlasničkog kapitala

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Alokacija kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto potraživanja/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto trošak/premije reosiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Scenarij „hladna zima II.”: financijski (u milijunima ISK, osim ako nije drukčije navedeno)

| | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobit/gubitci poslovanja osiguranja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupna dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Usklađena solventnost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopa povrata na vlasnički kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

Dobit/gubitci poslovanja osiguranja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupna dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Usklađena solventnost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopa povrata na vlasnički kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.5.   Šok-scenariji: zaključak

| (64) | U sva tri scenarija pokazatelji solventnosti i dalje su snažni tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja, a društvo Sjóvá bilo bi profitabilno, osim u određenim godinama i navedenim stresnim događajima. Međutim' u skladu s dodatnim podatcima o planovima za 2015. i 2016., društvo Sjóvá bi nakon toga brzo nadoknadilo svoju profitabilnost, čak i u tim okolnostima. |
| --- | --- |

(64)

U sva tri scenarija pokazatelji solventnosti i dalje su snažni tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja, a društvo Sjóvá bilo bi profitabilno, osim u određenim godinama i navedenim stresnim događajima. Međutim' u skladu s dodatnim podatcima o planovima za 2015. i 2016., društvo Sjóvá bi nakon toga brzo nadoknadilo svoju profitabilnost, čak i u tim okolnostima.

7.2.   Opis mjera restrukturiranja

| (65) | Restrukturiranje društva Sjóvá sastoji se od nekoliko strukturnih i mjera praćenja poslovanja, opisanih u nastavku. |
| --- | --- |

(65)

Restrukturiranje društva Sjóvá sastoji se od nekoliko strukturnih i mjera praćenja poslovanja, opisanih u nastavku.

7.2.1.   Razdvajanje djelatnosti osiguranja i postupno zatvaranje ulaganja

| (66) | Kako je prethodno utvrđeno, glavni problemi koji su doveli do financijskih poteškoća u društvu Sjóvá rezultat su odluka o ulaganjima i međusobnog pozajmljivanja unutar grupe koje je prouzročio bivši vlasnik, društvo Milestone. Društvo Sjóvá, kao rezultat toga, iskusilo je ozbiljne poteškoće povezane sa svojim portfeljem ulaganja. Ključni korak u restrukturiranju društva Sjóvá stoga je bio prijenos djelatnosti osiguranja u ljetu 2009. na novo društvo (kasnije nazvano društvom Sjóvá) i postupno zatvaranje naslijeđenoga portfelja ulaganja. |
| --- | --- |

(66)

Kako je prethodno utvrđeno, glavni problemi koji su doveli do financijskih poteškoća u društvu Sjóvá rezultat su odluka o ulaganjima i međusobnog pozajmljivanja unutar grupe koje je prouzročio bivši vlasnik, društvo Milestone. Društvo Sjóvá, kao rezultat toga, iskusilo je ozbiljne poteškoće povezane sa svojim portfeljem ulaganja. Ključni korak u restrukturiranju društva Sjóvá stoga je bio prijenos djelatnosti osiguranja u ljetu 2009. na novo društvo (kasnije nazvano društvom Sjóvá) i postupno zatvaranje naslijeđenoga portfelja ulaganja.

7.2.2.   Promjena korporativnog upravljanja i upravljačkih struktura

| (67) | Novi islandski Zakon o djelatnostima osiguranja stupio je na snagu 2010. Zakon uključuje stroža pravila o korporativnom upravljanju i ostalim mehanizmima kontrole unutar društava za osiguranje. |
| --- | --- |

(67)

Novi islandski Zakon o djelatnostima osiguranja stupio je na snagu 2010. Zakon uključuje stroža pravila o korporativnom upravljanju i ostalim mehanizmima kontrole unutar društava za osiguranje.

| (68) | Relevantne promjene su:






  — | Direktor osiguravajućeg društva ne može biti direktor nijedne druge financijske institucije ili osiguravajućeg društva. TFN može odobriti iznimke u slučaju društava kćeri. |
| --- | --- | --- |

(68)

Relevantne promjene su:

—

Direktor osiguravajućeg društva ne može biti direktor nijedne druge financijske institucije ili osiguravajućeg društva. TFN može odobriti iznimke u slučaju društava kćeri.

| — | Glavni izvršni direktor ili direktor mora prisustvovati ispitima koje TFN provodi kako bi procijenio kvalifikacije i znanje tih pojedinaca. TFN može odbiti prihvaćanje pojedinaca koji nisu prošli tu procjenu, kao direktora ili glavnih izvršnih direktora osiguravajućih društava. |
| --- | --- |

—

Glavni izvršni direktor ili direktor mora prisustvovati ispitima koje TFN provodi kako bi procijenio kvalifikacije i znanje tih pojedinaca. TFN može odbiti prihvaćanje pojedinaca koji nisu prošli tu procjenu, kao direktora ili glavnih izvršnih direktora osiguravajućih društava.

| — | Uprava mora uspostaviti pravila upravljanja, unutarnje kontrole, unutarnje revizije, pravila o financijskoj aktivnosti i postupku te pravila i postupke o bilo kakvoj vrsti pozajmljivanja te pravila i postupke o poslovanju s povezanim stranama. |
| --- | --- |

—

Uprava mora uspostaviti pravila upravljanja, unutarnje kontrole, unutarnje revizije, pravila o financijskoj aktivnosti i postupku te pravila i postupke o bilo kakvoj vrsti pozajmljivanja te pravila i postupke o poslovanju s povezanim stranama.

| — | Uprava mora uspostaviti pravila za razmjenu financijskih instrumenata samog trgovačkog društva i svakog pojedinog direktora, glavnog izvršnog direktora i određenog ključnog osoblja trgovačkog društva. |
| --- | --- |

—

Uprava mora uspostaviti pravila za razmjenu financijskih instrumenata samog trgovačkog društva i svakog pojedinog direktora, glavnog izvršnog direktora i određenog ključnog osoblja trgovačkog društva.

| — | TFN uspostavlja pravila koja se mogu primijeniti na bilo koju vrstu programa bonusa koji predstavlja dio paketa unutar osiguravajućih društava. |
| --- | --- |

—

TFN uspostavlja pravila koja se mogu primijeniti na bilo koju vrstu programa bonusa koji predstavlja dio paketa unutar osiguravajućih društava.

| — | Uprava mora uspostaviti obvezujuća posebna pravila za postupke ulaganja i za vođenje aktivnosti ulaganja ako društvo planira ulagati u bilo kakve financijske instrumente koji nisu uvršteni u kotaciju registrirane burze. |
| --- | --- |

—

Uprava mora uspostaviti obvezujuća posebna pravila za postupke ulaganja i za vođenje aktivnosti ulaganja ako društvo planira ulagati u bilo kakve financijske instrumente koji nisu uvršteni u kotaciju registrirane burze.

| — | Uprava mora uspostaviti obvezujuća pravila za nekretnine koje su planirane jedino kao ulaganje, a ne za vlastitu upotrebu trgovačkog društva. |
| --- | --- |

—

Uprava mora uspostaviti obvezujuća pravila za nekretnine koje su planirane jedino kao ulaganje, a ne za vlastitu upotrebu trgovačkog društva.

| — | Sva unutarnja pravila u skladu s propisima, kao što je prethodno navedeno, moraju se podnijeti TFN-u na pregled i potvrdu. |
| --- | --- |

—

Sva unutarnja pravila u skladu s propisima, kao što je prethodno navedeno, moraju se podnijeti TFN-u na pregled i potvrdu.

| (69) | Društvo Sjóvá provelo je relevantne promjene zakonodavstva. U skladu sa zahtjevima novih propisa, uprava društva Sjóvá odlučila je o pravilima u pogledu ulaganja; TFN mora odobriti bilo kakvu izmjenu pravila. Uprava društva Sjóvá uspostavila je i potpisala 4. travnja 2011. pravila o korporativnom upravljanju te ih dostavila TFN-u. Glavni izvršni direktor uspostavio je i potpisao pravila koja definiraju i određuju minimalne kvalifikacije za ključne zaposlenike. |
| --- | --- |

(69)

Društvo Sjóvá provelo je relevantne promjene zakonodavstva. U skladu sa zahtjevima novih propisa, uprava društva Sjóvá odlučila je o pravilima u pogledu ulaganja; TFN mora odobriti bilo kakvu izmjenu pravila. Uprava društva Sjóvá uspostavila je i potpisala 4. travnja 2011. pravila o korporativnom upravljanju te ih dostavila TFN-u. Glavni izvršni direktor uspostavio je i potpisao pravila koja definiraju i određuju minimalne kvalifikacije za ključne zaposlenike.

| (70) | Osim toga, društvo Sjóvá ustrojilo je u travnju 2010. novu jedinicu „Rizik i analize”. Ta jedinica odgovorna je izravno glavnom izvršnom direktoru, predvodi je kvalificirani aktuar te uključuje još šest zaposlenika. Svrha jedinice je:






  — | nadležnost za upis i provedbu regulatornih postupaka i postupka bonitetnog nadzora upravljanja rizikom u poslovnim segmentima životnog i neživotnog osiguranja društva Sjóvá, |
| --- | --- | --- |

(70)

Osim toga, društvo Sjóvá ustrojilo je u travnju 2010. novu jedinicu „Rizik i analize”. Ta jedinica odgovorna je izravno glavnom izvršnom direktoru, predvodi je kvalificirani aktuar te uključuje još šest zaposlenika. Svrha jedinice je:

—

nadležnost za upis i provedbu regulatornih postupaka i postupka bonitetnog nadzora upravljanja rizikom u poslovnim segmentima životnog i neživotnog osiguranja društva Sjóvá,

| — | analizirati rezultate izdavanja vrijednosnih papira iz svih kategorija osiguranja koja se obavljaju u društvu Sjóvá, |
| --- | --- |

—

analizirati rezultate izdavanja vrijednosnih papira iz svih kategorija osiguranja koja se obavljaju u društvu Sjóvá,

| — | izrađivati izvješća i predlagati izmjene rangiranja tarifa, |
| --- | --- |

—

izrađivati izvješća i predlagati izmjene rangiranja tarifa,

| — | nadležnost za točno rangiranje tarifa za sve kategorije poslovanja osiguranja, |
| --- | --- |

—

nadležnost za točno rangiranje tarifa za sve kategorije poslovanja osiguranja,

| — | provedba svih postupaka unutar društva Sjóvá koji su povezani s upravljanjem rizikom, |
| --- | --- |

—

provedba svih postupaka unutar društva Sjóvá koji su povezani s upravljanjem rizikom,

| — | analizirati tehničke pričuve u redovitim vremenskim razmacima i biti nadležna za točne pričuve za potraživanja, |
| --- | --- |

—

analizirati tehničke pričuve u redovitim vremenskim razmacima i biti nadležna za točne pričuve za potraživanja,

| — | obavljanje testova na pritisak i vlastite procjene rizika i solventnosti (engl. Own Risk and Solvency Assessment, ORSA), |
| --- | --- |

—

obavljanje testova na pritisak i vlastite procjene rizika i solventnosti (engl. Own Risk and Solvency Assessment, ORSA),

| — | nadležnost za primjenu zahtjeva Solventnosti II. i provedbu Solventnosti II. unutar društva Sjóvá, |
| --- | --- |

—

nadležnost za primjenu zahtjeva Solventnosti II. i provedbu Solventnosti II. unutar društva Sjóvá,

| — | redovito izvješćivanje glavnog izvršnog direktora i uprave o svakom pitanju u pogledu upravljanja rizikom, i |
| --- | --- |

—

redovito izvješćivanje glavnog izvršnog direktora i uprave o svakom pitanju u pogledu upravljanja rizikom, i

| — | komuniciranje i izvješćivanje Tijela za financijski nadzor o svim pitanjima u pogledu upravljanja rizikom, tehničkih rezultata i izvješća u skladu s propisima. |
| --- | --- |

—

komuniciranje i izvješćivanje Tijela za financijski nadzor o svim pitanjima u pogledu upravljanja rizikom, tehničkih rezultata i izvješća u skladu s propisima.

| (71) | Završno, uprava je uspostavila odbor za unutarnju reviziju u skladu sa zakonskim zahtjevima. |
| --- | --- |

(71)

Završno, uprava je uspostavila odbor za unutarnju reviziju u skladu sa zakonskim zahtjevima.

7.2.3.   Ostale mjere održivosti

| (72) | Društvo Sjóvá provelo je mjere za povećanje marže u svojem poslovanju s osiguranjem i za smanjenje troškova. Mjere uključuju sniženje plaća, smanjenje troškova marketinga i ostalih operativnih troškova te provedbu strogih pravila za isticanje ponuda osiguranja. Osim toga, trenutačno nema programa kompenzacijskih bonusa za zaposlenike. Završno, društvo Sjóvá nije nastavilo svoje djelatnosti reosiguranja putem kojega je u prošlosti kupilo međunarodni portfelj osiguranja rizika. |
| --- | --- |

(72)

Društvo Sjóvá provelo je mjere za povećanje marže u svojem poslovanju s osiguranjem i za smanjenje troškova. Mjere uključuju sniženje plaća, smanjenje troškova marketinga i ostalih operativnih troškova te provedbu strogih pravila za isticanje ponuda osiguranja. Osim toga, trenutačno nema programa kompenzacijskih bonusa za zaposlenike. Završno, društvo Sjóvá nije nastavilo svoje djelatnosti reosiguranja putem kojega je u prošlosti kupilo međunarodni portfelj osiguranja rizika.

| (73) | Cilj je mjera posebno osigurati da kombinirana kvota bude niža od 100 %, tj. da poslovanje osiguranja samo po sebi bude održivo bez ulaženja u nepotreban rizik s poslovanjem ulaganja. Kao rezultat mjera, društvo Sjóvá bilo je u mogućnosti popraviti kombiniranu kvotu sa 114,4 % u 2005. na 95,6 % u 2010. U skladu s projekcijama osnovnog scenarija, pokazatelj će ostati niži od 100 % do 2016. |
| --- | --- |

(73)

Cilj je mjera posebno osigurati da kombinirana kvota bude niža od 100 %, tj. da poslovanje osiguranja samo po sebi bude održivo bez ulaženja u nepotreban rizik s poslovanjem ulaganja. Kao rezultat mjera, društvo Sjóvá bilo je u mogućnosti popraviti kombiniranu kvotu sa 114,4 % u 2005. na 95,6 % u 2010. U skladu s projekcijama osnovnog scenarija, pokazatelj će ostati niži od 100 % do 2016.

7.3.   Preuzete obveze

| (74) | Kako je utvrđeno u Prilogu, islandska vlada i društvo Sjóvá preuzeli su obvezu ograničiti cijene ponuda osiguranja za određene korporativne kupce te zabraniti određene aktivnosti kupnje i oglašavanja. |
| --- | --- |

(74)

Kako je utvrđeno u Prilogu, islandska vlada i društvo Sjóvá preuzeli su obvezu ograničiti cijene ponuda osiguranja za određene korporativne kupce te zabraniti određene aktivnosti kupnje i oglašavanja.

| (75) | Islandska nadležna tijela preuzela su i obvezu uvođenja promjena propisa u funkcioniranje tržišta osiguranja, kako je utvrđeno u Prilogu. |
| --- | --- |

(75)

Islandska nadležna tijela preuzela su i obvezu uvođenja promjena propisa u funkcioniranje tržišta osiguranja, kako je utvrđeno u Prilogu.

II.   PROCJENA

1.   PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA

| (76) | Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi:
  „Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih stranaka.” |
| --- | --- |

(76)

Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi:

„Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih stranaka.”

| (77) | Tijelo će procijeniti i sljedeće mjere, kako je utvrđeno u prethodnoj točki 18.:






  1. | Država Island pridonijela je dokapitalizaciji društva Sjóvá tako da je dvije obveznice u svojem posjedu prenijela na SAT Holding, vrijednost kojih je neovisni stručnjak procijenio na 11,6 milijardi ISK (oko 76 milijuna EUR) kako bi se upotrijebile kao vlasnički kapital u društvu Sjóvá. |
| --- | --- | --- |

(77)

Tijelo će procijeniti i sljedeće mjere, kako je utvrđeno u prethodnoj točki 18.:

1.

Država Island pridonijela je dokapitalizaciji društva Sjóvá tako da je dvije obveznice u svojem posjedu prenijela na SAT Holding, vrijednost kojih je neovisni stručnjak procijenio na 11,6 milijardi ISK (oko 76 milijuna EUR) kako bi se upotrijebile kao vlasnički kapital u društvu Sjóvá.

| 2. | Država Island pristala je i unaprijediti vrijednosne papire u obveznicu koju je izdalo društvo Avant iz četvrtog u treći prvenstveni red, kako bi omogućilo doprinos društva Glitnir kapitalu društva Sjóvá. Budući da je obveznica društva Avant izgubila većinu svoje vrijednosti nakon presude islandskog Vrhovnog suda od 16. lipnja 2010., država Island je (putem društva ESI) sklopila 28. srpnja 2010. sporazum o prijenosu imovine. Rezultat je sporazuma da je ESI pridonio stabilizaciji društva Sjóvá s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK svojom kupnjom obveznice društva Avant od društva SAT Holding za 880 milijuna ISK. |
| --- | --- |

2.

Država Island pristala je i unaprijediti vrijednosne papire u obveznicu koju je izdalo društvo Avant iz četvrtog u treći prvenstveni red, kako bi omogućilo doprinos društva Glitnir kapitalu društva Sjóvá. Budući da je obveznica društva Avant izgubila većinu svoje vrijednosti nakon presude islandskog Vrhovnog suda od 16. lipnja 2010., država Island je (putem društva ESI) sklopila 28. srpnja 2010. sporazum o prijenosu imovine. Rezultat je sporazuma da je ESI pridonio stabilizaciji društva Sjóvá s daljnjih 683 do 739 milijuna ISK svojom kupnjom obveznice društva Avant od društva SAT Holding za 880 milijuna ISK.

| (78) | Te mjere u nastavku će se nazivati „mjere dokapitalizacije”. |
| --- | --- |

(78)

Te mjere u nastavku će se nazivati „mjere dokapitalizacije”.

1.1.   Prisutnost državnih sredstava

| (79) | Kako je Tijelo već preliminarno zaključilo u Odluci o pokretanju postupka, jasno je da je prva mjera dokapitalizacije financirana državnim sredstvima koja je osigurala država Island. |
| --- | --- |

(79)

Kako je Tijelo već preliminarno zaključilo u Odluci o pokretanju postupka, jasno je da je prva mjera dokapitalizacije financirana državnim sredstvima koja je osigurala država Island.

| (80) | U pogledu druge mjere dokapitalizacije, plaćanje kasnije kupnje obveznice društva Avant od društva SAT Holding izvršila je država Island iz državnih sredstava. Osim toga, unapređenjem vrijednosnog papira društva Glitnir u obveznicu društva Avant smanjila se vjerojatnost da država vrati sredstva od obveznice, a stoga se snizila vrijednost njezina potraživanja. Sniženje je stoga utjecalo i na državna sredstva. |
| --- | --- |

(80)

U pogledu druge mjere dokapitalizacije, plaćanje kasnije kupnje obveznice društva Avant od društva SAT Holding izvršila je država Island iz državnih sredstava. Osim toga, unapređenjem vrijednosnog papira društva Glitnir u obveznicu društva Avant smanjila se vjerojatnost da država vrati sredstva od obveznice, a stoga se snizila vrijednost njezina potraživanja. Sniženje je stoga utjecalo i na državna sredstva.

| (81) | Tijelo je stoga zaključilo da su državna sredstva bila uključena u obje mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(81)

Tijelo je stoga zaključilo da su državna sredstva bila uključena u obje mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá.

1.2.   Stavljanje pojedinih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj

| (82) | Da bi predstavljala državnu potporu, mjera mora određenim poduzećima ili proizvodnji određenih roba dodijeliti selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(82)

Da bi predstavljala državnu potporu, mjera mora određenim poduzećima ili proizvodnji određenih roba dodijeliti selektivnu prednost.

| (83) | Cilj mjera dokapitalizacije bio je osigurati da društvo Sjóvá može ispuniti regulatorne minimalne kapitalne zahtjeve, čime će se trgovačkom društvu omogućiti da ostane aktivno u poslovanju osiguranja. |
| --- | --- |

(83)

Cilj mjera dokapitalizacije bio je osigurati da društvo Sjóvá može ispuniti regulatorne minimalne kapitalne zahtjeve, čime će se trgovačkom društvu omogućiti da ostane aktivno u poslovanju osiguranja.

| (84) | Islandska nadležna tijela potvrdila su da je država preuzela dio dokapitalizacije poslovanja osiguranja društva Sjóvá, jer društva Glitnir i Íslandsbanki nisu sama imala sredstva za osiguranje kapitalnih zahtjeva, a nije se mogao pronaći nijedan privatni ulagatelj koji bi to učinio. To potvrđuje stajalište Tijela iz Odluke o pokretanju postupka da država Island nije djelovala kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu kada je sudjelovala u dokapitalizaciji društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(84)

Islandska nadležna tijela potvrdila su da je država preuzela dio dokapitalizacije poslovanja osiguranja društva Sjóvá, jer društva Glitnir i Íslandsbanki nisu sama imala sredstva za osiguranje kapitalnih zahtjeva, a nije se mogao pronaći nijedan privatni ulagatelj koji bi to učinio. To potvrđuje stajalište Tijela iz Odluke o pokretanju postupka da država Island nije djelovala kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu kada je sudjelovala u dokapitalizaciji društva Sjóvá.

| (85) | Tijelo je stoga zaključilo da je mjerama dokapitalizacije dana prednost društvu Sjóvá. Prednost je jasno selektivna, jer su mjere osmišljene kako bi samo društvo Sjóvá ostvarilo korist. |
| --- | --- |

(85)

Tijelo je stoga zaključilo da je mjerama dokapitalizacije dana prednost društvu Sjóvá. Prednost je jasno selektivna, jer su mjere osmišljene kako bi samo društvo Sjóvá ostvarilo korist.

| (86) | Element državne potpore odgovara vlasničkom kapitalu koji društvo Sjóvá ne bi dobilo da država nije sudjelovala, tj. početnih 11,6 milijardi ISK koje je pridonijela država Island te dodatni doprinosi društva ESI između 683 i 739 milijuna ISK, u skladu sa sporazumom o prijenosu imovine od 28. srpnja 2010. Tijelo stoga procjenjuje da element potpore iznosi oko 12,3 milijarde ISK. |
| --- | --- |

(86)

Element državne potpore odgovara vlasničkom kapitalu koji društvo Sjóvá ne bi dobilo da država nije sudjelovala, tj. početnih 11,6 milijardi ISK koje je pridonijela država Island te dodatni doprinosi društva ESI između 683 i 739 milijuna ISK, u skladu sa sporazumom o prijenosu imovine od 28. srpnja 2010. Tijelo stoga procjenjuje da element potpore iznosi oko 12,3 milijarde ISK.

1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među ugovornim strankama

| (87) | Mjere dokapitalizacije jačaju poziciju društva Sjóvá u usporedbi s konkurentima (ili potencijalnim konkurentima) u Islandu i u ostalim državama EGP-a. Društvo Sjóvá je poduzeće, kako je prethodno navedeno, aktivno na tržištu osiguranja koje je otvoreno za međunarodno tržišno natjecanje u EGP-u. Dok su islandska financijska tržišta trenutačno dosta izolirana, osobito zbog kontrola kapitala, prekogranična trgovina uslugama osiguranja još uvijek postoji, a to će rasti kada se ukinu kontrole kapitala. Mjere dokapitalizacije stoga narušavaju ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje na način da utječu na trgovinu između ugovornih stranaka u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(87)

Mjere dokapitalizacije jačaju poziciju društva Sjóvá u usporedbi s konkurentima (ili potencijalnim konkurentima) u Islandu i u ostalim državama EGP-a. Društvo Sjóvá je poduzeće, kako je prethodno navedeno, aktivno na tržištu osiguranja koje je otvoreno za međunarodno tržišno natjecanje u EGP-u. Dok su islandska financijska tržišta trenutačno dosta izolirana, osobito zbog kontrola kapitala, prekogranična trgovina uslugama osiguranja još uvijek postoji, a to će rasti kada se ukinu kontrole kapitala. Mjere dokapitalizacije stoga narušavaju ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje na način da utječu na trgovinu između ugovornih stranaka u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

1.4.   Zaključak o postojanju državne potpore

| (88) | Na temelju prethodno navedenog, Tijelo donosi zaključak da mjere dokapitalizacije predstavljaju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(88)

Na temelju prethodno navedenog, Tijelo donosi zaključak da mjere dokapitalizacije predstavljaju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

2.   POSTUPOVNI ZAHTJEVI

| (89) | U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3., „Nadzorno tijelo EFTA-e obavješćuje se, u roku dovoljnom da podnese svoje primjedbe, o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore (...). Predmetna država neće primijeniti svoje predložene mjere dok postupak ne rezultira konačnom odlukom”. |
| --- | --- |

(89)

U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3., „Nadzorno tijelo EFTA-e obavješćuje se, u roku dovoljnom da podnese svoje primjedbe, o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore (...). Predmetna država neće primijeniti svoje predložene mjere dok postupak ne rezultira konačnom odlukom”.

| (90) | Islandska nadležna tijela nisu unaprijed obavijestila Tijelo o provedbi mjera dokapitalizacije. Tijelo je stoga zaključilo da islandska nadležna tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3. Dodjela tih mjera potpore bila je stoga nezakonita. |
| --- | --- |

(90)

Islandska nadležna tijela nisu unaprijed obavijestila Tijelo o provedbi mjera dokapitalizacije. Tijelo je stoga zaključilo da islandska nadležna tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3. Dodjela tih mjera potpore bila je stoga nezakonita.

3.   SPOJIVOST POTPORE

| (91) | Prvo, Komisija napominje kako je neosporno da bi se društvo Sjóvá suočilo sa stečajem bez državne intervencije, jer ne bi bilo u mogućnosti ispuniti regulatorne kapitalne zahtjeve. Društvo Sjóvá bilo je stoga poduzeće u poteškoćama u vrijeme prve mjere dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(91)

Prvo, Komisija napominje kako je neosporno da bi se društvo Sjóvá suočilo sa stečajem bez državne intervencije, jer ne bi bilo u mogućnosti ispuniti regulatorne kapitalne zahtjeve. Društvo Sjóvá bilo je stoga poduzeće u poteškoćama u vrijeme prve mjere dokapitalizacije.

| (92) | Tijelo navodi i da islandska nadležna tijela tvrde da su mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá obuhvaćene odstupanjima utvrđenima u članku 61. stavku 3. točki (b) Sporazuma o EGP-u te ispunjavanju zahtjeve Smjernica Tijela o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(92)

Tijelo navodi i da islandska nadležna tijela tvrde da su mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá obuhvaćene odstupanjima utvrđenima u članku 61. stavku 3. točki (b) Sporazuma o EGP-u te ispunjavanju zahtjeve Smjernica Tijela o restrukturiranju.

3.1.   Pravna osnova za procjenu spojivosti: članak 61. stavak 3. točka (b) Sporazuma o EGP-u i Smjernice Tijela o restrukturiranju

| (93) | Dok se državna potpora poduzećima u poteškoćama, kao što je društvo Sjóvá, obično procjenjuje u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, članak 61. stavak 3. točka (b) Sporazuma o EGP-u dopušta državnu potporu radi „otklanjanja ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu države članice EZ-a ili države EFTA-e”. |
| --- | --- |

(93)

Dok se državna potpora poduzećima u poteškoćama, kao što je društvo Sjóvá, obično procjenjuje u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, članak 61. stavak 3. točka (b) Sporazuma o EGP-u dopušta državnu potporu radi „otklanjanja ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu države članice EZ-a ili države EFTA-e”.

3.1.1.   Primjenjivost članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u

| (94) | Kako je prethodno navedeno, islandska nadležna tijela osigurala su početna sredstva potrebna za dokapitalizaciju društva Sjóvá sklapanjem sporazuma o prijenosu obveznica od 8. srpnja 2009. |
| --- | --- |

(94)

Kako je prethodno navedeno, islandska nadležna tijela osigurala su početna sredstva potrebna za dokapitalizaciju društva Sjóvá sklapanjem sporazuma o prijenosu obveznica od 8. srpnja 2009.

| (95) | Na taj je dan islandsko gospodarstvo još uvijek bilo pod izrazitim utjecajem financijske krize. Najveće komercijalne banke bile su posebno pod prisilnom upravom, vlada je uvela kontrole kapitala, inflacija je dramatično rasla, a Island je morao prolaziti kroz program štednje kao dio uvjeta za stand-by aranžman i dobivanje zajma MMF-a. U tom je kontekstu TFN upozorio da bi prepuštanje društva Sjóvá propasti imalo teške posljedice na islandsko gospodarstvo i društvo, uključujući sustavni utjecaj na financijska tržišta (9). |
| --- | --- |

(95)

Na taj je dan islandsko gospodarstvo još uvijek bilo pod izrazitim utjecajem financijske krize. Najveće komercijalne banke bile su posebno pod prisilnom upravom, vlada je uvela kontrole kapitala, inflacija je dramatično rasla, a Island je morao prolaziti kroz program štednje kao dio uvjeta za stand-by aranžman i dobivanje zajma MMF-a. U tom je kontekstu TFN upozorio da bi prepuštanje društva Sjóvá propasti imalo teške posljedice na islandsko gospodarstvo i društvo, uključujući sustavni utjecaj na financijska tržišta (9).

| (96) | Tijelo napominje kako je manje vjerojatno da bi neuspjeh jedinog društva u sektoru osiguranja imao sustavni utjecaj na bankovni sektor. Međutim, u ovom slučaju učinak neuspjeha društva Sjóvá treba procijeniti u kontekstu teške financijske i gospodarske krize na Islandu 2008.–2009. |
| --- | --- |

(96)

Tijelo napominje kako je manje vjerojatno da bi neuspjeh jedinog društva u sektoru osiguranja imao sustavni utjecaj na bankovni sektor. Međutim, u ovom slučaju učinak neuspjeha društva Sjóvá treba procijeniti u kontekstu teške financijske i gospodarske krize na Islandu 2008.–2009.

| (97) | Tijelo se slaže s analizom islandskih nadležnih tijela, u skladu s kojom, do vremena kada se ponovno uspostavi povjerenje u financijski sustav, mogući utjecaj takve krize ne bi mogao biti ograničen samo na društvo Sjóvá ili čak na financijski sustav. |
| --- | --- |

(97)

Tijelo se slaže s analizom islandskih nadležnih tijela, u skladu s kojom, do vremena kada se ponovno uspostavi povjerenje u financijski sustav, mogući utjecaj takve krize ne bi mogao biti ograničen samo na društvo Sjóvá ili čak na financijski sustav.

| (98) | Tijelo stoga smatra da se sudjelovanje države u dokapitalizaciji u srpnju 2009. može smatrati planiranim radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u islandskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(98)

Tijelo stoga smatra da se sudjelovanje države u dokapitalizaciji u srpnju 2009. može smatrati planiranim radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u islandskom gospodarstvu.

3.1.2.   Primjena smjernica o restrukturiranju

| (99) | Smjernice Tijela o restrukturiranju utvrđuju pravila državnih potpora koje se mogu primijeniti na restrukturiranje financijskih institucija u financijskoj krizi. |
| --- | --- |

(99)

Smjernice Tijela o restrukturiranju utvrđuju pravila državnih potpora koje se mogu primijeniti na restrukturiranje financijskih institucija u financijskoj krizi.

| (100) | U skladu sa Smjernicama o restrukturiranju, kako bi restrukturiranje financijskih institucija u kontekstu financijske krize bilo spojivo s člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u, treba:






  — | voditi prema ponovnom uspostavljanju održivosti društva, |
| --- | --- | --- |

(100)

U skladu sa Smjernicama o restrukturiranju, kako bi restrukturiranje financijskih institucija u kontekstu financijske krize bilo spojivo s člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u, treba:

—

voditi prema ponovnom uspostavljanju održivosti društva,

| — | uključivati dostatni vlastiti doprinos korisnika (raspodjela opterećenja), i |
| --- | --- |

—

uključivati dostatni vlastiti doprinos korisnika (raspodjela opterećenja), i

| — | sadržavati dostatne mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

—

sadržavati dostatne mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.

| (101) | Tijelo će stoga u nastavku, na temelju plana restrukturiranja koji je dostavilo društvo Sjóvá, procijeniti jesu li ti kriteriji ispunjeni i predstavljaju li prethodno opisane mjere potpore spojivu potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(101)

Tijelo će stoga u nastavku, na temelju plana restrukturiranja koji je dostavilo društvo Sjóvá, procijeniti jesu li ti kriteriji ispunjeni i predstavljaju li prethodno opisane mjere potpore spojivu potporu za restrukturiranje.

3.2.   Uspostavljanje održivosti

| (102) | Tijelo je utvrdilo sljedeće uzroke poteškoća društva Sjóvá koje su dovele do državne intervencije: i. neprikladne prakse ulaganja; ii. nedovoljno korporativno upravljanje i upravljanje rizikom te iii. nedovoljna profitabilnost proizvoda ulaganja. |
| --- | --- |

(102)

Tijelo je utvrdilo sljedeće uzroke poteškoća društva Sjóvá koje su dovele do državne intervencije: i. neprikladne prakse ulaganja; ii. nedovoljno korporativno upravljanje i upravljanje rizikom te iii. nedovoljna profitabilnost proizvoda ulaganja.

| (103) | Plan restrukturiranja rješava te uzroke poteškoća, kao i ostale rizične čimbenike društva. |
| --- | --- |

(103)

Plan restrukturiranja rješava te uzroke poteškoća, kao i ostale rizične čimbenike društva.

3.2.1.   Procjena mjera restrukturiranja – razdvajanje djelatnosti osiguranja i postupno zatvaranje ulaganja

| (104) | Prijenos djelatnosti osiguranja društva Sjóvá u novo trgovačko društvo oslobodio je poslovanje osiguranja od rizika koji proizlaze iz naslijeđenoga portfelja ulaganja. Tom je mjerom društvu Sjóvá omogućeno, nakon što bude dokapitalizirano, da ponovno stavi naglasak na poslovanje osiguranja. |
| --- | --- |

(104)

Prijenos djelatnosti osiguranja društva Sjóvá u novo trgovačko društvo oslobodio je poslovanje osiguranja od rizika koji proizlaze iz naslijeđenoga portfelja ulaganja. Tom je mjerom društvu Sjóvá omogućeno, nakon što bude dokapitalizirano, da ponovno stavi naglasak na poslovanje osiguranja.

| (105) | Tijelo smatra da se društvo Sjóvá nakon tog prijenosa više ne suočava ni s kakvim pretjeranim rizikom iz svojega naslijeđenoga portfelja, koji je postupno zatvoren kao zaseban subjekt. |
| --- | --- |

(105)

Tijelo smatra da se društvo Sjóvá nakon tog prijenosa više ne suočava ni s kakvim pretjeranim rizikom iz svojega naslijeđenoga portfelja, koji je postupno zatvoren kao zaseban subjekt.

3.2.2.   Procjena mjera restrukturiranja – unapređenje korporativnog upravljanja i upravljanja rizikom

| (106) | Tijelo napominje da je društvo Sjóvá provelo zahtjeve islandskog Zakona o djelatnostima osiguranja, koji je stupio na snagu 2010. te obuhvaća stroža pravila o korporativnom upravljanju i ostale mehanizme kontrole. Mjerama je unaprijeđeno korporativno upravljanje društva Sjóvá i one predviđaju sveobuhvatni nadzor TFN-a, uključujući nadzor polica osiguranja. |
| --- | --- |

(106)

Tijelo napominje da je društvo Sjóvá provelo zahtjeve islandskog Zakona o djelatnostima osiguranja, koji je stupio na snagu 2010. te obuhvaća stroža pravila o korporativnom upravljanju i ostale mehanizme kontrole. Mjerama je unaprijeđeno korporativno upravljanje društva Sjóvá i one predviđaju sveobuhvatni nadzor TFN-a, uključujući nadzor polica osiguranja.

| (107) | Osim toga, društvo Sjóvá ustrojilo je jedinicu „Rizik i analize” sa znatnim sredstvima radi poboljšanja upravljanja rizikom i nadzora nad poslovanjem te odbor za unutarnju reviziju. I osnovne su politike, npr. o cijenama ponuda osiguranja i polica osiguranja, formalizirane. Redovito se prati poštuju li zaposlenici te politike kako bi se osigurala usklađenost. |
| --- | --- |

(107)

Osim toga, društvo Sjóvá ustrojilo je jedinicu „Rizik i analize” sa znatnim sredstvima radi poboljšanja upravljanja rizikom i nadzora nad poslovanjem te odbor za unutarnju reviziju. I osnovne su politike, npr. o cijenama ponuda osiguranja i polica osiguranja, formalizirane. Redovito se prati poštuju li zaposlenici te politike kako bi se osigurala usklađenost.

| (108) | Konačno, Tijelo napominje da su 2009. zamijenjeni glavni izvršni direktor i članovi odbora koje je imenovao bivši dioničar, društvo Milestone. |
| --- | --- |

(108)

Konačno, Tijelo napominje da su 2009. zamijenjeni glavni izvršni direktor i članovi odbora koje je imenovao bivši dioničar, društvo Milestone.

| (109) | Tijelo smatra da su prethodno predložene mjere prikladne za rješavanje neuspjeha u korporativnom upravljanju i upravljanju rizikom koji su pridonijeli financijskim poteškoćama društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(109)

Tijelo smatra da su prethodno predložene mjere prikladne za rješavanje neuspjeha u korporativnom upravljanju i upravljanju rizikom koji su pridonijeli financijskim poteškoćama društva Sjóvá.

3.2.3.   Procjena mjera restrukturiranja – mjere profitabilnosti

| (110) | Tijelo naglašuje mjere koje je provelo društvo Sjóvá za povećanje svoje profitabilnosti u pogledu povećanja marže i smanjenja troškova. Kao rezultat tih mjera, društvo Sjóvá bilo je u mogućnosti znatno poboljšati svoju kombiniranu kvotu i profitabilno voditi svoje poslovanje osiguranja. Planom restrukturiranja predviđena su dodatna poboljšanja profitabilnosti. |
| --- | --- |

(110)

Tijelo naglašuje mjere koje je provelo društvo Sjóvá za povećanje svoje profitabilnosti u pogledu povećanja marže i smanjenja troškova. Kao rezultat tih mjera, društvo Sjóvá bilo je u mogućnosti znatno poboljšati svoju kombiniranu kvotu i profitabilno voditi svoje poslovanje osiguranja. Planom restrukturiranja predviđena su dodatna poboljšanja profitabilnosti.

| (111) | Tijelo smatra da bi mjere trebale omogućiti društvu Sjóvá profitabilnost u poslovanju osiguranja te manje oslanjanje na povrate ulaganja, čime društvo Sjóvá može dokazati razboritiju politiku ulaganja. Istodobno, mjere bi trebale pomoći društvu Sjóvá da ojača svoj vlasnički kapital, a posebno u slučaju nepovoljnih razvoja, uključujući onih koji su simulirani u dostavljenom šok-scenariju. |
| --- | --- |

(111)

Tijelo smatra da bi mjere trebale omogućiti društvu Sjóvá profitabilnost u poslovanju osiguranja te manje oslanjanje na povrate ulaganja, čime društvo Sjóvá može dokazati razboritiju politiku ulaganja. Istodobno, mjere bi trebale pomoći društvu Sjóvá da ojača svoj vlasnički kapital, a posebno u slučaju nepovoljnih razvoja, uključujući onih koji su simulirani u dostavljenom šok-scenariju.

3.2.4.   Procjena financijskih projekcija

| (112) | Kako je propisano u točki 13. Smjernica o restrukturiranju, islandska nadležna tijela predvidjela su financijske projekcije koje obuhvaćaju osnovni scenarij i tri šok-scenarija. |
| --- | --- |

(112)

Kako je propisano u točki 13. Smjernica o restrukturiranju, islandska nadležna tijela predvidjela su financijske projekcije koje obuhvaćaju osnovni scenarij i tri šok-scenarija.

| (113) | Financijske projekcije predviđene planom restrukturiranja oslanjaju se u osnovnom scenariju na dovoljno razumne i konzervativne pretpostavke. U osnovnom bi scenariju društvo Sjóvá ostvarilo dobit i konsolidiralo kapitalnu bazu tijekom razdoblja planiranja. U osnovnom scenariju projekcija stope povrata na vlasnički kapital društva Sjóvá iznosi oko [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja, a čini se da je u skladu s trenutačnim zahtjevima tržišta za industriju. Osim toga, planirana kombinirana kvota društva Sjóvá ostat će ispod 100 %, što pokazuje da će operativno poslovanje osiguranja ostati profitabilno i da se društvo Sjóvá ne mora oslanjati na neprihvatljivo rizičnu strategiju ulaganja kako bi stvorilo dovoljno povrata. |
| --- | --- |

(113)

Financijske projekcije predviđene planom restrukturiranja oslanjaju se u osnovnom scenariju na dovoljno razumne i konzervativne pretpostavke. U osnovnom bi scenariju društvo Sjóvá ostvarilo dobit i konsolidiralo kapitalnu bazu tijekom razdoblja planiranja. U osnovnom scenariju projekcija stope povrata na vlasnički kapital društva Sjóvá iznosi oko [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja, a čini se da je u skladu s trenutačnim zahtjevima tržišta za industriju. Osim toga, planirana kombinirana kvota društva Sjóvá ostat će ispod 100 %, što pokazuje da će operativno poslovanje osiguranja ostati profitabilno i da se društvo Sjóvá ne mora oslanjati na neprihvatljivo rizičnu strategiju ulaganja kako bi stvorilo dovoljno povrata.

| (114) | Tijelo ne osporava da pretpostavke šok-scenarija sadržavaju razinu pritiska dovoljnu za procjenu sposobnosti društva Sjóvá da i dalje ostane solventno. U skladu s rezultatima financijskih projekcija, društvo Sjóvá ostalo bi solventno tijekom cijelog razdoblja planiranja u skladu s trima šok-scenarijima. Tijelo smatra da je time što su dostavljena tri različita šok-scenarija, koja sežu čak i nakon razdoblja restrukturiranja, ojačana robusnost stres testa. Scenarij posebno obuhvaća slučaj dugotrajne gospodarske recesije, kao i ostale čimbenike pritiska koji posebno rješavaju stanje na Islandu (na primjer, kontrole kapitala). Prema bilo kojem od triju šok-scenarija, regulatorni zahtjevi solventnosti ne bi bili povrijeđeni u bilo koje doba tijekom razdoblja planiranja. |
| --- | --- |

(114)

Tijelo ne osporava da pretpostavke šok-scenarija sadržavaju razinu pritiska dovoljnu za procjenu sposobnosti društva Sjóvá da i dalje ostane solventno. U skladu s rezultatima financijskih projekcija, društvo Sjóvá ostalo bi solventno tijekom cijelog razdoblja planiranja u skladu s trima šok-scenarijima. Tijelo smatra da je time što su dostavljena tri različita šok-scenarija, koja sežu čak i nakon razdoblja restrukturiranja, ojačana robusnost stres testa. Scenarij posebno obuhvaća slučaj dugotrajne gospodarske recesije, kao i ostale čimbenike pritiska koji posebno rješavaju stanje na Islandu (na primjer, kontrole kapitala). Prema bilo kojem od triju šok-scenarija, regulatorni zahtjevi solventnosti ne bi bili povrijeđeni u bilo koje doba tijekom razdoblja planiranja.

| (115) | U pogledu prethodnog, Tijelo je zaključilo da financijske projekcije društva Sjóvá dokazuju povratak održivosti društva kako zahtijevaju Smjernice o restrukturiranju. Tijelo napominje i da društvo SF1, privatni ulagatelj, pristaje kupiti kontrolni paket u društvu Sjóvá od države Island. Spremnost privatnog sudionika na tržištu koji želi uložiti znatan iznos u društvo dodatno ohrabruje ovaj nalaz. |
| --- | --- |

(115)

U pogledu prethodnog, Tijelo je zaključilo da financijske projekcije društva Sjóvá dokazuju povratak održivosti društva kako zahtijevaju Smjernice o restrukturiranju. Tijelo napominje i da društvo SF1, privatni ulagatelj, pristaje kupiti kontrolni paket u društvu Sjóvá od države Island. Spremnost privatnog sudionika na tržištu koji želi uložiti znatan iznos u društvo dodatno ohrabruje ovaj nalaz.

3.3.   Vlastiti doprinos – raspodjela opterećenja

| (116) | Smjernice o restrukturiranju navode da je potrebno osigurati odgovarajući doprinos korisnika kako bi se potpora ograničila na najmanju mjeru te riješilo narušavanje tržišnog natjecanja i moralni rizik. U tom smislu, prvo, troškove restrukturiranja trebalo bi ograničiti, a drugo, iznos potpore trebalo bi ograničiti zahvaljujući znatnom vlastitom doprinosu. |
| --- | --- |

(116)

Smjernice o restrukturiranju navode da je potrebno osigurati odgovarajući doprinos korisnika kako bi se potpora ograničila na najmanju mjeru te riješilo narušavanje tržišnog natjecanja i moralni rizik. U tom smislu, prvo, troškove restrukturiranja trebalo bi ograničiti, a drugo, iznos potpore trebalo bi ograničiti zahvaljujući znatnom vlastitom doprinosu.

| (117) | U vezi s ograničavanjem troškova restrukturiranja, u točki 23. Smjernica o restrukturiranju navodi se da bi potpora za restrukturiranje trebala biti ograničena, kako bi obuhvatila troškove neophodne za uspostavljanje održivosti. Osim toga, u cilju zadržavanja potpore na najnižoj razini, financijske institucije trebale bi prvo upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja. U skladu s tim, troškove povezane s restrukturiranjem ne bi trebala snositi samo država, nego i oni koji su ulagali u instituciju, apsorbiranjem gubitaka pomoću raspoloživog kapitala i plaćanjem primjerenih naknada za državne intervencije. |
| --- | --- |

(117)

U vezi s ograničavanjem troškova restrukturiranja, u točki 23. Smjernica o restrukturiranju navodi se da bi potpora za restrukturiranje trebala biti ograničena, kako bi obuhvatila troškove neophodne za uspostavljanje održivosti. Osim toga, u cilju zadržavanja potpore na najnižoj razini, financijske institucije trebale bi prvo upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja. U skladu s tim, troškove povezane s restrukturiranjem ne bi trebala snositi samo država, nego i oni koji su ulagali u instituciju, apsorbiranjem gubitaka pomoću raspoloživog kapitala i plaćanjem primjerenih naknada za državne intervencije.

3.3.1.   Ograničenje troškova restrukturiranja

| (118) | Dokapitalizacija društva Sjóvá bila je ograničena na ono što je bilo potrebno da se zadovolje regulatorni zahtjevi minimalnoga vlasničkog kapitala, od kojega je država Island samo pridonijela iznosom koji glavni vjerovnici društva Sjóvá, Glitnir i Íslandsbanki, nisu bili u mogućnosti osigurati. |
| --- | --- |

(118)

Dokapitalizacija društva Sjóvá bila je ograničena na ono što je bilo potrebno da se zadovolje regulatorni zahtjevi minimalnoga vlasničkog kapitala, od kojega je država Island samo pridonijela iznosom koji glavni vjerovnici društva Sjóvá, Glitnir i Íslandsbanki, nisu bili u mogućnosti osigurati.

| (119) | Prijenosom djelatnosti osiguranja na novi subjekt osigurano je ograničavanje dokapitalizacije na ono što je bilo potrebno za operativno poslovanje osiguranja, a nije obuhvaćalo gubitke od naslijeđenoga portfelja ulaganja. |
| --- | --- |

(119)

Prijenosom djelatnosti osiguranja na novi subjekt osigurano je ograničavanje dokapitalizacije na ono što je bilo potrebno za operativno poslovanje osiguranja, a nije obuhvaćalo gubitke od naslijeđenoga portfelja ulaganja.

| (120) | Ograničavanje dokapitalizacije na nužni minimum ograničilo je sposobnost društva Sjóvá za natjecanje na tržištu. Osim toga, troškovi iz plana restrukturiranja nemaju za cilj ulazak na nova tržišta ili širenje poslovanja društva Sjóvá na bilo kakav način. |
| --- | --- |

(120)

Ograničavanje dokapitalizacije na nužni minimum ograničilo je sposobnost društva Sjóvá za natjecanje na tržištu. Osim toga, troškovi iz plana restrukturiranja nemaju za cilj ulazak na nova tržišta ili širenje poslovanja društva Sjóvá na bilo kakav način.

| (121) | Zbog toga Tijelo smatra da su provedene prikladne mjere kako bi se ograničio iznos potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(121)

Zbog toga Tijelo smatra da su provedene prikladne mjere kako bi se ograničio iznos potpore za restrukturiranje.

3.3.2.   Raspodjela opterećenja/vlastiti doprinos

| (122) | Kako je utvrđeno u točki 24. Smjernica o restrukturiranju, trgovačka društva trebala bi upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja. Osim toga, Tijelo ispituje je li financijski položaj postojećih dioničara u cijelosti ili djelomično razblažen kao rezultat dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(122)

Kako je utvrđeno u točki 24. Smjernica o restrukturiranju, trgovačka društva trebala bi upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja. Osim toga, Tijelo ispituje je li financijski položaj postojećih dioničara u cijelosti ili djelomično razblažen kao rezultat dokapitalizacije.

| (123) | Tijelo opaža da je prvotni vlasnik društva Sjóvá pridonio troškovima restrukturiranja. Milestone je posebno izgubio svoj cjelokupni udio u društvu, bez da je primio ikakvu naknadu kada je društvo Glitnir preuzelo društvo Sjóvá. Postupno zatvaranje naslijeđenoga portfelja ulaganja koji sada drži društvo SJE uvest će dodatne gubitke ulagatelja. Te mjere pridonose raspodjeli opterećenja i smanjuju moralni rizik koji je rezultat potpore. |
| --- | --- |

(123)

Tijelo opaža da je prvotni vlasnik društva Sjóvá pridonio troškovima restrukturiranja. Milestone je posebno izgubio svoj cjelokupni udio u društvu, bez da je primio ikakvu naknadu kada je društvo Glitnir preuzelo društvo Sjóvá. Postupno zatvaranje naslijeđenoga portfelja ulaganja koji sada drži društvo SJE uvest će dodatne gubitke ulagatelja. Te mjere pridonose raspodjeli opterećenja i smanjuju moralni rizik koji je rezultat potpore.

| (124) | U pogledu doprinosa troškovima restrukturiranja unutarnjim sredstvima koja je ostvarilo društvo Sjóvá, Tijelo navodi da je društvo Sjóvá provelo mjere za profitabilnost i mjere rezanja troškova. Tim mjerama osigurano je da će društvo Sjóvá stvoriti dovoljan profit kako bi s vremenom ojačalo osnovu vlasničkog kapitala. Tijelo napominje da plan restrukturiranja ne predviđa isplate ikakve dividende do 2014. |
| --- | --- |

(124)

U pogledu doprinosa troškovima restrukturiranja unutarnjim sredstvima koja je ostvarilo društvo Sjóvá, Tijelo navodi da je društvo Sjóvá provelo mjere za profitabilnost i mjere rezanja troškova. Tim mjerama osigurano je da će društvo Sjóvá stvoriti dovoljan profit kako bi s vremenom ojačalo osnovu vlasničkog kapitala. Tijelo napominje da plan restrukturiranja ne predviđa isplate ikakve dividende do 2014.

| (125) | Konačno, država Island bila je u mogućnosti prodati sve svoje dionice u društvu Sjóvá privatnom ulagatelju u razdoblju od samo tri godine i na taj način nadoknaditi gotovo dvije trećine sredstava koja su bila dodijeljena kao državna potpora. |
| --- | --- |

(125)

Konačno, država Island bila je u mogućnosti prodati sve svoje dionice u društvu Sjóvá privatnom ulagatelju u razdoblju od samo tri godine i na taj način nadoknaditi gotovo dvije trećine sredstava koja su bila dodijeljena kao državna potpora.

| (126) | U pogledu prethodnih mjera, Tijelo smatra da plan restrukturiranja osigurava dovoljnu raspodjelu opterećenja i vlastiti doprinos restrukturiranju. |
| --- | --- |

(126)

U pogledu prethodnih mjera, Tijelo smatra da plan restrukturiranja osigurava dovoljnu raspodjelu opterećenja i vlastiti doprinos restrukturiranju.

3.4.   Mjera za ublažavanje narušavanja tržišnog natjecanja

| (127) | U točki 31. Smjernica o restrukturiranju navodi se da bi kod procjene iznosa potpore i nastalog narušavanja trgovine Tijelo trebalo uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene potpore. |
| --- | --- |

(127)

U točki 31. Smjernica o restrukturiranju navodi se da bi kod procjene iznosa potpore i nastalog narušavanja trgovine Tijelo trebalo uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene potpore.

| (128) | Kako je prethodno navedeno, društvo Sjóvá je primilo državne potpore u iznosu od ukupno oko 12,3 milijarde ISK (oko 77 milijuna EUR). To predstavlja gotovo 80 % deficita u vlasničkom kapitalu u doba početne dokapitalizacije. To pokazuje da je iznos potpore koji je primilo društvo Sjóvá bio relativno visok. Osim toga, društvo Sjóvá bilo bi izašlo s tržišta bez državne intervencije. |
| --- | --- |

(128)

Kako je prethodno navedeno, društvo Sjóvá je primilo državne potpore u iznosu od ukupno oko 12,3 milijarde ISK (oko 77 milijuna EUR). To predstavlja gotovo 80 % deficita u vlasničkom kapitalu u doba početne dokapitalizacije. To pokazuje da je iznos potpore koji je primilo društvo Sjóvá bio relativno visok. Osim toga, društvo Sjóvá bilo bi izašlo s tržišta bez državne intervencije.

| (129) | Na temelju tih elemenata, Tijelo je prvo razmatralo strukturne mjere za ublažavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Tijelo je posebno procijenilo moguće otuđivanje poslovanja društva Sjóvá sa životnim osiguranjem koje je vodilo društvo kći Sjóvá Life. |
| --- | --- |

(129)

Na temelju tih elemenata, Tijelo je prvo razmatralo strukturne mjere za ublažavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Tijelo je posebno procijenilo moguće otuđivanje poslovanja društva Sjóvá sa životnim osiguranjem koje je vodilo društvo kći Sjóvá Life.

| (130) | Islandska nadležna tijela predstavila su detaljne podatke o važnosti poslovanja sa životnim osiguranjem za održivost društva Sjóvá. Posebno su naglasila integraciju ove poslovne linije u ponudu proizvoda društva Sjóvá, potražnju kupaca za paketima osiguranja koji uključuju proizvode neživotnog i životnog osiguranja te sposobnost glavnih konkurenata na području neživotnog osiguranja da zadovolje tu potražnju. Na toj osnovi islandska nadležna tijela dostavila su da bi Tijelo trebalo primijeniti načelo da mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja ne bi trebale kompromitirati perspektivu povratka održivosti, u skladu s točkom 32. Smjernica o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(130)

Islandska nadležna tijela predstavila su detaljne podatke o važnosti poslovanja sa životnim osiguranjem za održivost društva Sjóvá. Posebno su naglasila integraciju ove poslovne linije u ponudu proizvoda društva Sjóvá, potražnju kupaca za paketima osiguranja koji uključuju proizvode neživotnog i životnog osiguranja te sposobnost glavnih konkurenata na području neživotnog osiguranja da zadovolje tu potražnju. Na toj osnovi islandska nadležna tijela dostavila su da bi Tijelo trebalo primijeniti načelo da mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja ne bi trebale kompromitirati perspektivu povratka održivosti, u skladu s točkom 32. Smjernica o restrukturiranju.

| (131) | U kontekstu prethodno navedenoga, Tijelo je zaključilo kako ne bi bilo primjereno tražiti da društvo Sjóvá otuđi poslovanje životnog osiguranja. |
| --- | --- |

(131)

U kontekstu prethodno navedenoga, Tijelo je zaključilo kako ne bi bilo primjereno tražiti da društvo Sjóvá otuđi poslovanje životnog osiguranja.

| (132) | U nedostatku strukturnih mjera, Tijelo mora procijeniti mjere praćenja poslovanja. |
| --- | --- |

(132)

U nedostatku strukturnih mjera, Tijelo mora procijeniti mjere praćenja poslovanja.

| (133) | Tijelo napominje da je tržišni udjel društva Sjóvá znatno pao od početka financijske krize. Islandska nadležna tijela posebno su naglasila učinak tridesetodnevnog „razdoblja za prijenos” u rujnu 2009. na tržišne udjele, što je omogućilo da se konkurenti približe svim kupcima društva Sjóvá u segmentu neživotnog osiguranja s konkurentnim ponudama. Islandska nadležna tijela tvrde da ta regulatorna mjera rješava neka od narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(133)

Tijelo napominje da je tržišni udjel društva Sjóvá znatno pao od početka financijske krize. Islandska nadležna tijela posebno su naglasila učinak tridesetodnevnog „razdoblja za prijenos” u rujnu 2009. na tržišne udjele, što je omogućilo da se konkurenti približe svim kupcima društva Sjóvá u segmentu neživotnog osiguranja s konkurentnim ponudama. Islandska nadležna tijela tvrde da ta regulatorna mjera rješava neka od narušavanja tržišnog natjecanja.

| (134) | Tijelo dodatno napominje da plan restrukturiranja ne predviđa ikakav agresivan rast tržišnog udjela društva Sjóvá, a da su nove politike formiranja cijena i upravljanja rizikom oblikovane tako da osiguravaju da ponude društvo Sjóvá samo za dovoljno profitabilno poslovanje. |
| --- | --- |

(134)

Tijelo dodatno napominje da plan restrukturiranja ne predviđa ikakav agresivan rast tržišnog udjela društva Sjóvá, a da su nove politike formiranja cijena i upravljanja rizikom oblikovane tako da osiguravaju da ponude društvo Sjóvá samo za dovoljno profitabilno poslovanje.

| (135) | Pored toga, islandska nadležna tijela i društvo Sjóvá obvezali su se na ograničenja u formiranju cijena povezanih s ponudama za određene korporativne kupce za vrijeme razdoblja restrukturiranja, koje sadržava Prilog. Ta preuzeta obveza predviđa dodatno osiguranje od potencijalno agresivnog ponašanja društva Sjóvá na tržištu i svaki gubitak poslovanja osiguranja zbog preuzete obveze pogodovat će konkurentima društva Sjóvá. |
| --- | --- |

(135)

Pored toga, islandska nadležna tijela i društvo Sjóvá obvezali su se na ograničenja u formiranju cijena povezanih s ponudama za određene korporativne kupce za vrijeme razdoblja restrukturiranja, koje sadržava Prilog. Ta preuzeta obveza predviđa dodatno osiguranje od potencijalno agresivnog ponašanja društva Sjóvá na tržištu i svaki gubitak poslovanja osiguranja zbog preuzete obveze pogodovat će konkurentima društva Sjóvá.

| (136) | Tijelo napominje da ta preuzeta obveza obuhvaća samo neke kategorije poslovanja osiguranja. Međutim, budući da su razine koncentracije na islandskom tržištu osiguranja visoke, Tijelo smatra da bi sveobuhvatnije ograničenje u formiranju cijena moglo rezultirati ograničenjem učinkovitog tržišnog natjecanja te da je stoga neprikladno. |
| --- | --- |

(136)

Tijelo napominje da ta preuzeta obveza obuhvaća samo neke kategorije poslovanja osiguranja. Međutim, budući da su razine koncentracije na islandskom tržištu osiguranja visoke, Tijelo smatra da bi sveobuhvatnije ograničenje u formiranju cijena moglo rezultirati ograničenjem učinkovitog tržišnog natjecanja te da je stoga neprikladno.

| (137) | Tijelo pozdravlja činjenicu da islandska nadležna tijela preuzimaju obvezu uvođenja izmjena propisa o funkcioniranju tržišta osiguranja, kako je utvrđeno u Prilogu. U skladu s točkama 44.–45. Smjernica o restrukturiranju, predložene promjene povećale bi učinkovitost tržišnog natjecanja i pogoduju otvaranju tržišta i novim sudionicima. Posebno bi olakšala prijelaze kupcima te time pridonijela većoj konkurentnosti među postojećim igračima na tržištu. |
| --- | --- |

(137)

Tijelo pozdravlja činjenicu da islandska nadležna tijela preuzimaju obvezu uvođenja izmjena propisa o funkcioniranju tržišta osiguranja, kako je utvrđeno u Prilogu. U skladu s točkama 44.–45. Smjernica o restrukturiranju, predložene promjene povećale bi učinkovitost tržišnog natjecanja i pogoduju otvaranju tržišta i novim sudionicima. Posebno bi olakšala prijelaze kupcima te time pridonijela većoj konkurentnosti među postojećim igračima na tržištu.

| (138) | Kako se zahtijeva točkom 40. Smjernica o restrukturiranju, društvo Sjóvá preuzima obvezu zabrane kupnje tijekom razdoblja restrukturiranja, kako je utvrđeno u Prilogu. Zabranom kupnje društvu Sjóvá brani se kupnja ikakvog znatnog interesa u ostalim financijskim poduzećima, a ako je potrebno, dozvoljavaju se ulaganja malih razmjera. |
| --- | --- |

(138)

Kako se zahtijeva točkom 40. Smjernica o restrukturiranju, društvo Sjóvá preuzima obvezu zabrane kupnje tijekom razdoblja restrukturiranja, kako je utvrđeno u Prilogu. Zabranom kupnje društvu Sjóvá brani se kupnja ikakvog znatnog interesa u ostalim financijskim poduzećima, a ako je potrebno, dozvoljavaju se ulaganja malih razmjera.

| (139) | Konačno, društvo Sjóvá neće upotrijebiti primljenu potporu ili svaku prednost koja iz nje proizlazi za potrebe oglašavanja. |
| --- | --- |

(139)

Konačno, društvo Sjóvá neće upotrijebiti primljenu potporu ili svaku prednost koja iz nje proizlazi za potrebe oglašavanja.

| (140) | Tijelo je zaključilo da restrukturiranje predviđa dovoljne mjere za ublažavanje narušavanja tržišnog natjecanja i kako bi se osiguralo da se državna potpora ne upotrebljava na štetu konkurenata koji nisu primili potporu, u skladu s točkom 39. Smjernica o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(140)

Tijelo je zaključilo da restrukturiranje predviđa dovoljne mjere za ublažavanje narušavanja tržišnog natjecanja i kako bi se osiguralo da se državna potpora ne upotrebljava na štetu konkurenata koji nisu primili potporu, u skladu s točkom 39. Smjernica o restrukturiranju.

4.   ZAKLJUČAK

| (141) | Tijelo zaključuje da su mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(141)

Tijelo zaključuje da su mjere dokapitalizacije u korist društva Sjóvá u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u.

| (142) | Tijelo je zaključilo i da su islandska nadležna tijela nezakonito provela predmetnu državnu potporu i prekršila dio I. članak 1. stavak 3. Protokola 3., |
| --- | --- |

(142)

Tijelo je zaključilo i da su islandska nadležna tijela nezakonito provela predmetnu državnu potporu i prekršila dio I. članak 1. stavak 3. Protokola 3.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mjere dokapitalizacije društva Sjóvá predstavljaju potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

Članak 2.

Državna potpora dodijeljena društvu Sjóvá u skladu je s provedbom Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u, podložno pridržavanju preuzetih obveza, kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Islandu.

Članak 4.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. srpnja 2013.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član Kolegija

---

(1)  Odluka br. 373/10/COL od 22. rujna 2010. o pitanjima državne potpore povezane s dokapitalizacijom osiguravajućeg društva Sjóvá u Islandu, SL C 341, 16.12.2010., str. 15., i Dodatak Službenom listu o EGP-u br. 69, 16.12.2010., str. 2.

1

(2)  Moderna Finance AB bio je švedski holding u vlasništvu islandskog društva Milestone hf. Dodatni podatci o društvima Sjóvá i Milestone te njihovim vezama s društvom Glitnir Bank nalaze se u izvješću Posebnog istražnog povjerenstva (PIP) islandskog parlamenta, koje je dostupno na http://rna.althingi.is/ (verzija na islandskom jeziku) i http://sic.althingi.is/ (odlomci na engleskom jeziku).

2

(3)  Očitovanje TFN-a o državnoj intervenciji u dokapitalizaciju društva Sjóvá Almennar tryggingar hf. od 23. studenoga 2010.

3

(4)  U skladu s odobrenjem TFN-a, dodijeljenim 22. rujna 2009.

4

(5)  Procjene tržišnih udjela temelje se na udjelu ukupnog dohotka od premije u 2012. Prije financijske krize tržišni udio društva Sjóvá iznosio je više od 40 % u segmentu neživotnog osiguranja.

5

(6)  Za potrebe ove Odluke, imovina koju je država prenijela na SAT Holding nazivat će se obveznicama.

6

(7)  Istodobno, TFN je izdao javnu obavijest u skladu s člancima 86. i 87. Zakona o djelatnostima osiguranja br. 60/1994 koji se tada primjenjivao na sve ugovaratelje osiguranja kako bi ih podsjetio da mogu otkazati police, bez obzira na datum obnavljanja, tijekom tridesetodnevnog „razdoblja za prijenos”.

7

(8)  Dostupno na web-mjestu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

8

web

(9)  Vidjeti Memorandum TFN-a od 29. lipnja 2009.

9

---

PRILOG

Preuzete obveze u vezi s poslovanjem društva Sjóvá

Islandska nadležna tijela osiguravaju sljedeće preuzete obveze koje se odnose na društvo Sjóvá:

| 1. | Društvo Sjóvá preuzima obvezu ograničavanja svojih komercijalnih ponuda isticanjem rizika osiguranja na način da neće isticati ponude ispod [...]. Komercijalne ponude definiraju se kao ponude koje obuhvaćaju ukupan račun osiguranja kupca („komercijalne ponude”).






  — | Preuzeta obveza primjenjuje se na komercijalne ponude komercijalnim subjektima s godišnjim prometom premije koja prelazi [...] ISK. |
| --- | --- | --- |

1.

Društvo Sjóvá preuzima obvezu ograničavanja svojih komercijalnih ponuda isticanjem rizika osiguranja na način da neće isticati ponude ispod [...]. Komercijalne ponude definiraju se kao ponude koje obuhvaćaju ukupan račun osiguranja kupca („komercijalne ponude”).

—

Preuzeta obveza primjenjuje se na komercijalne ponude komercijalnim subjektima s godišnjim prometom premije koja prelazi [...] ISK.

| — | Preuzeta obveza primjenjuje se na komercijalne ponude ako natječajna dokumentacija ili ostali podatci o izdavanju vrijednosnih papira uključuju povijesne podatke o gubitcima koji prikazuju plaćene i preostale gubitke u razdoblju koje nije kraće od [...] godina. |
| --- | --- |

—

Preuzeta obveza primjenjuje se na komercijalne ponude ako natječajna dokumentacija ili ostali podatci o izdavanju vrijednosnih papira uključuju povijesne podatke o gubitcima koji prikazuju plaćene i preostale gubitke u razdoblju koje nije kraće od [...] godina.

| — | U ocjenjivanju prošlih gubitaka, društvo Sjóvá iz svojih izračuna može izbaciti pojedinačne gubitke koji prelaze [...] predložene ponude premije, kako bi došlo do ravnomjernijih i stabilnijih zaključaka o statističkom gubitku. |
| --- | --- |

—

U ocjenjivanju prošlih gubitaka, društvo Sjóvá iz svojih izračuna može izbaciti pojedinačne gubitke koji prelaze [...] predložene ponude premije, kako bi došlo do ravnomjernijih i stabilnijih zaključaka o statističkom gubitku.

| 2. | Društvo Sjóvá preuzima obvezu održavati iste ili više razine premija kod obnavljanja pojedinačnih računa osiguranja ako iskustvo povijesnog gubitka (izračunani pokazatelj tehničkog gubitka) prelazi [...] % premija.






  — | Preuzeta obveza primjenjuje se na obnavljanje korporativnih računa, ali povijest gubitka mora prelaziti [...] godina. |
| --- | --- | --- |

2.

Društvo Sjóvá preuzima obvezu održavati iste ili više razine premija kod obnavljanja pojedinačnih računa osiguranja ako iskustvo povijesnog gubitka (izračunani pokazatelj tehničkog gubitka) prelazi [...] % premija.

—

Preuzeta obveza primjenjuje se na obnavljanje korporativnih računa, ali povijest gubitka mora prelaziti [...] godina.

| — | Kod ocjenjivanja iskustva prošlih gubitaka, društvo Sjóvá može odrediti gornju granicu pojedinih gubitaka na [...]. Svrha je dolaženje do ravnomjernijeg i stabilnijeg zaključka o statističkom gubitku. |
| --- | --- |

—

Kod ocjenjivanja iskustva prošlih gubitaka, društvo Sjóvá može odrediti gornju granicu pojedinih gubitaka na [...]. Svrha je dolaženje do ravnomjernijeg i stabilnijeg zaključka o statističkom gubitku.

| 3. | Društvo Sjóvá neće kupovati više od [...] % dionica kreditnih institucija i investicijskih društava (kako je definirano Direktivom 2004/39/EZ od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata), društava za osiguranje ili reosiguranje. Društvo Sjóvá može, nakon što pribavi odobrenje Tijela, kupovati dodatna poslovanja, a posebno ako je kupnja prijeko potrebna kako bi se osigurala financijska stabilnosti ili učinkovito tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

3.

Društvo Sjóvá neće kupovati više od [...] % dionica kreditnih institucija i investicijskih društava (kako je definirano Direktivom 2004/39/EZ od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata), društava za osiguranje ili reosiguranje. Društvo Sjóvá može, nakon što pribavi odobrenje Tijela, kupovati dodatna poslovanja, a posebno ako je kupnja prijeko potrebna kako bi se osigurala financijska stabilnosti ili učinkovito tržišno natjecanje.

| 4. | Društvo Sjóvá neće upotrebljavati dokapitalizaciju ili ikakvu kompetitivnu prednost koja na ikakav način proizlazi iz dokapitalizacije za potrebe oglašavanja. |
| --- | --- |

4.

Društvo Sjóvá neće upotrebljavati dokapitalizaciju ili ikakvu kompetitivnu prednost koja na ikakav način proizlazi iz dokapitalizacije za potrebe oglašavanja.

Preuzete obveze traju do 31. prosinca 2014.

Preuzete obveze u vezi s propisima

U cilju unapređivanja mobilnosti kupaca na islandskom tržištu osiguranja, islandska nadležna tijela preuzimaju sljedeće obveze:

| — | Islandsko Ministarstvo financija i gospodarstva imenovat će skupinu stručnjaka koja će imati mandat za pregled odredbi Zakona br. 30/2004 o ugovorima o osiguranju koje se odnose na mobilnost kupaca, a posebno u odnosu na nedavne izmjene norveškog Zakona o ugovorima o osiguranju, na kojem se temelji islandsko zakonodavstvo, i danski Zakon o financijskom poslovanju. Skupina stručnjaka nalaze predstavlja najkasnije 31. prosinca 2013. i ispituje moguće posljedice izmjene odredbi povezanih s otkazivanjem ugovora o osiguranju od strane pojedinaca kod prijenosa poslovanja između osiguravajućih društava, kako bi se olakšala promjena kupaca i promicalo tržišno natjecanje na tržištu osiguranja. |
| --- | --- |

—

Islandsko Ministarstvo financija i gospodarstva imenovat će skupinu stručnjaka koja će imati mandat za pregled odredbi Zakona br. 30/2004 o ugovorima o osiguranju koje se odnose na mobilnost kupaca, a posebno u odnosu na nedavne izmjene norveškog Zakona o ugovorima o osiguranju, na kojem se temelji islandsko zakonodavstvo, i danski Zakon o financijskom poslovanju. Skupina stručnjaka nalaze predstavlja najkasnije 31. prosinca 2013. i ispituje moguće posljedice izmjene odredbi povezanih s otkazivanjem ugovora o osiguranju od strane pojedinaca kod prijenosa poslovanja između osiguravajućih društava, kako bi se olakšala promjena kupaca i promicalo tržišno natjecanje na tržištu osiguranja.

| — | Ako nalazi skupine stručnjaka budu da bi takve odredbe koristile funkcioniranju islandskog tržišta osiguranja, izmjene Zakona o ugovorima o osiguranju dostavljaju ministru financija i gospodarstva kao nacrt prijedloga zakona. Ministarstvo je naklonjeno promicanju promjena koje bi trebale dodatno udovoljiti mobilnosti kupaca na tržištu osiguranja. Nakon primitka nalaza skupine stručnjaka, ministar će, osim ako je drukčije prihvatljivo obrazloženo, tijekom 2014. predstaviti nacrt prijedloga islandskom Parlamentu na temelju nalaza skupine stručnjaka. |
| --- | --- |

—

Ako nalazi skupine stručnjaka budu da bi takve odredbe koristile funkcioniranju islandskog tržišta osiguranja, izmjene Zakona o ugovorima o osiguranju dostavljaju ministru financija i gospodarstva kao nacrt prijedloga zakona. Ministarstvo je naklonjeno promicanju promjena koje bi trebale dodatno udovoljiti mobilnosti kupaca na tržištu osiguranja. Nakon primitka nalaza skupine stručnjaka, ministar će, osim ako je drukčije prihvatljivo obrazloženo, tijekom 2014. predstaviti nacrt prijedloga islandskom Parlamentu na temelju nalaza skupine stručnjaka.

---