# Uradni list L 248/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 248 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5722. avgust 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 248

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5722. avgust 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 913/2014 z dne 21. avgusta 2014 o določitvi začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce breskev in nektarin | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 914/2014 z dne 21. avgusta 2014 o dvestosedemnajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 7 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 915/2014 z dne 21. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/536/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. avgusta 2014 s katero se Helenski republiki odobri odstopanje od nekaterih določb Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 12 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 913/2014 z dne 21. avgusta 2014 o določitvi začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce breskev in nektarin

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 914/2014 z dne 21. avgusta 2014 o dvestosedemnajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

7

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 915/2014 z dne 21. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

SKLEPI

2014/536/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. avgusta 2014 s katero se Helenski republiki odobri odstopanje od nekaterih določb Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta

12

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 913/2014

z dne 21. avgusta 2014

o določitvi začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce breskev in nektarin

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Visoke ravni sezonske ponudbe breskev in nektarin ter zmanjšanje potrošnje zaradi neugodnih vremenskih razmer na vrhuncu obiranja so ustvarili težke tržne razmere z znatnim znižanjem cen navedenega sadja. Zaradi omejene možnosti shranjevanja navedenega pokvarljivega sadja hitro izboljšanje razmer ni mogoče. Poleg tega prepoved uvoza sadja in zelenjave iz Unije v Rusijo, ki jo je napovedala Rusija, lahko še poslabša razmere na trgu breskev in nektarin. Zato so na trgu nastale razmere, za obravnavo katerih običajni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 ne zadostujejo. |
| --- | --- |

(1)

Visoke ravni sezonske ponudbe breskev in nektarin ter zmanjšanje potrošnje zaradi neugodnih vremenskih razmer na vrhuncu obiranja so ustvarili težke tržne razmere z znatnim znižanjem cen navedenega sadja. Zaradi omejene možnosti shranjevanja navedenega pokvarljivega sadja hitro izboljšanje razmer ni mogoče. Poleg tega prepoved uvoza sadja in zelenjave iz Unije v Rusijo, ki jo je napovedala Rusija, lahko še poslabša razmere na trgu breskev in nektarin. Zato so na trgu nastale razmere, za obravnavo katerih običajni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 ne zadostujejo.

| (2) | Za preprečitev, da bi se obstoječe tržne razmere spremenile v resnejše ali podaljšane motnje na trgu, se je treba odzvati nemudoma in sprejeti izredne podporne ukrepe za proizvajalce breskev in nektarin na tej stopnji obiranja. |
| --- | --- |

(2)

Za preprečitev, da bi se obstoječe tržne razmere spremenile v resnejše ali podaljšane motnje na trgu, se je treba odzvati nemudoma in sprejeti izredne podporne ukrepe za proizvajalce breskev in nektarin na tej stopnji obiranja.

| (3) | Umiki s trga so učinkovit ukrep za obvladovanje kriz v primeru presežka sadja in zelenjave zaradi začasnih in nepredvidljivih okoliščin. |
| --- | --- |

(3)

Umiki s trga so učinkovit ukrep za obvladovanje kriz v primeru presežka sadja in zelenjave zaradi začasnih in nepredvidljivih okoliščin.

| (4) | Da bi se ublažil učinek nenadnega znižanja cen to poletje, bi bilo treba začasno povečati obstoječo finančno pomoč Unije, pri kateri se umiki s trga brezplačno razdelijo nekaterim organizacijam, kot so dobrodelne organizacije in šole. Finančna pomoč Unije bi se tako morala dodeliti v višini do največ 10 % obsega tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se ublažil učinek nenadnega znižanja cen to poletje, bi bilo treba začasno povečati obstoječo finančno pomoč Unije, pri kateri se umiki s trga brezplačno razdelijo nekaterim organizacijam, kot so dobrodelne organizacije in šole. Finančna pomoč Unije bi se tako morala dodeliti v višini do največ 10 % obsega tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev.

| (5) | Zaradi izjemnih motenj na trgu in za zagotovitev, da Unija podpre vse proizvajalce breskev in nektarin, bi se finančna pomoč Unije morala razširiti na proizvajalce breskev in nektarin, ki niso člani priznanih organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi izjemnih motenj na trgu in za zagotovitev, da Unija podpre vse proizvajalce breskev in nektarin, bi se finančna pomoč Unije morala razširiti na proizvajalce breskev in nektarin, ki niso člani priznanih organizacij proizvajalcev.

| (6) | Proizvajalci, ki niso člani organizacij proizvajalcev, bi morali prejeti 50 % zneskov, ki so določeni za obstoječo finančno pomoč Unije. Vendar bi morali izpolnjevati enake ali podobne pogoje kot organizacije proizvajalcev. Zato bi morale kot za priznane organizacije proizvajalcev v tem okviru zanje veljati ustrezne določbe iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (2). |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalci, ki niso člani organizacij proizvajalcev, bi morali prejeti 50 % zneskov, ki so določeni za obstoječo finančno pomoč Unije. Vendar bi morali izpolnjevati enake ali podobne pogoje kot organizacije proizvajalcev. Zato bi morale kot za priznane organizacije proizvajalcev v tem okviru zanje veljati ustrezne določbe iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (2).

| (7) | Poleg tega bi morala večja potrošnja breskev in nektarin pripomoči k hitri ustalitvi razmer na trgu. Za spodbujanje potrošnje bi se morale uporabiti promocijske kampanje. Zato bi bilo treba organizacijam proizvajalcev zagotoviti dodatno podporo Unije tudi v zvezi s promocijskimi kampanjami. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega bi morala večja potrošnja breskev in nektarin pripomoči k hitri ustalitvi razmer na trgu. Za spodbujanje potrošnje bi se morale uporabiti promocijske kampanje. Zato bi bilo treba organizacijam proizvajalcev zagotoviti dodatno podporo Unije tudi v zvezi s promocijskimi kampanjami.

| (8) | Navedena dodatna podpora za promocijske dejavnosti bi se morala med države članice razdeliti na podlagi njihove proizvodnje breskev in nektarin v letu 2012. Večina proizvodnje je skoncentrirana v štirih državah članicah. Ostalih štiriindvajset držav članic skupaj predstavlja le 3,7 % proizvodnje breskev in nektarin v Uniji. Za zagotovitev učinkovite porabe razpoložljivih proračunskih sredstev, se odobritve ne bi smele dodeliti državam članicam, katerih delež proizvodnje v Uniji znaša manj kot 1 %. |
| --- | --- |

(8)

Navedena dodatna podpora za promocijske dejavnosti bi se morala med države članice razdeliti na podlagi njihove proizvodnje breskev in nektarin v letu 2012. Večina proizvodnje je skoncentrirana v štirih državah članicah. Ostalih štiriindvajset držav članic skupaj predstavlja le 3,7 % proizvodnje breskev in nektarin v Uniji. Za zagotovitev učinkovite porabe razpoložljivih proračunskih sredstev, se odobritve ne bi smele dodeliti državam članicam, katerih delež proizvodnje v Uniji znaša manj kot 1 %.

| (9) | Zadevnim državam članicam bi moralo biti prepuščeno, da se odločijo, kako bodo dodelile dodatno podporo iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 543/2011, razen v primerih, za katere so v tej uredbi določena odstopanja od navedenih uredb. |
| --- | --- |

(9)

Zadevnim državam članicam bi moralo biti prepuščeno, da se odločijo, kako bodo dodelile dodatno podporo iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 543/2011, razen v primerih, za katere so v tej uredbi določena odstopanja od navedenih uredb.

| (10) | Da bi imeli takojšen učinek na trg in bi prispevali k ustalitvi cen, bi se morali začasni izredni podporni ukrepi iz te uredbe uporabljati od datuma, ko je Komisija napovedala ukrepe, tj. od 11. avgusta 2014 – |
| --- | --- |

(10)

Da bi imeli takojšen učinek na trg in bi prispevali k ustalitvi cen, bi se morali začasni izredni podporni ukrepi iz te uredbe uporabljati od datuma, ko je Komisija napovedala ukrepe, tj. od 11. avgusta 2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila za začasne izredne podporne ukrepe za breskve in nektarine z oznako KN 0809 30, ki so za potrošnjo namenjene sveže.

2.   Ukrepi podpore iz odstavka 1 zajemajo:

| (a) | ukrepe umika, ki jih od 11. avgusta do 30. septembra 2014 izvajajo organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, priznane v skladu s členom 154 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter proizvajalci, ki niso člani takih organizacij, in |
| --- | --- |

(a)

ukrepe umika, ki jih od 11. avgusta do 30. septembra 2014 izvajajo organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, priznane v skladu s členom 154 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter proizvajalci, ki niso člani takih organizacij, in

| (b) | promocijske dejavnosti v skladu s členom 33(3)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki jih od 11. avgusta do 31. decembra 2014 izvajajo organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, priznane v skladu s členom 154 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

promocijske dejavnosti v skladu s členom 33(3)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki jih od 11. avgusta do 31. decembra 2014 izvajajo organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, priznane v skladu s členom 154 navedene uredbe.

Člen 2

Finančna pomoč organizacijam proizvajalcev za umike

1.   Za ukrepe umika iz člena 1(2)(a) je finančna pomoč Unije za umike s trga, ki se brezplačno razdelijo v skladu s členom 34(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013, na voljo v višini največ 10 % obsega tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev.

2.   Finančna pomoč Unije iz odstavka 1 je organizacijam proizvajalcev na voljo tudi, če v svojih operativnih programih niso predvidele tovrstnih ukrepov umika s trga. Člen 32(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se ne uporablja v zvezi s finančno pomočjo Unije iz tega člena.

3.   Finančna pomoč Unije iz odstavka 1 se ne upošteva pri izračunu zgornjih mej iz člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

4.   Zgornja meja tretjine izdatkov iz četrtega pododstavka člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in zgornja meja največ 25 % za povečanje operativnega sklada iz člena 66(3)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 se ne uporabljata v zvezi z izdatki za ukrepe umika iz člena 1(2)(a) te uredbe.

5.   Izdatki, ki nastanejo na podlagi tega člena, so del operativnega sklada organizacij proizvajalcev.

Člen 3

Finančna pomoč proizvajalcem, ki niso člani organizacij proizvajalcev

1.   Finančna pomoč Unije v višini 50 % zneskov iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011 se v skladu s tem členom dodeli proizvajalcem sadja in zelenjave, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev.

2.   Finančna pomoč Unije iz odstavka 1 je na voljo za dobavo proizvodov, ki jih organizacija proizvajalcev pozneje umakne s trga v skladu s členom 34(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ob upoštevanju nižje od mejnih vrednosti iz prvega pododstavka odstavka 3 tega člena.

3.   Proizvajalci sklenejo pogodbo s priznano organizacijo proizvajalcev za celotno količino proizvodov, ki se dobavijo v skladu s tem členom. Organizacije proizvajalcev sprejmejo vse razumne zahtevke proizvajalcev, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev. Pred podpisom pogodbe organizacija proizvajalcev preveri, da količina, ki se dobavi na podlagi pogodbe, ne presega nižje od naslednjih mejnih vrednosti:

| (a) | 10 % celotne proizvodnje proizvajalca v letu 2012 na podlagi pisnih dokumentov z dokazno vrednostjo, ki jih predloži proizvajalec, ter |
| --- | --- |

(a)

10 % celotne proizvodnje proizvajalca v letu 2012 na podlagi pisnih dokumentov z dokazno vrednostjo, ki jih predloži proizvajalec, ter

| (b) | povprečnega donosa proizvodnje organizacije proizvajalcev in njenih članov na hektar za breskve oziroma nektarine v letu 2012, pomnoženega z 10 % območja, ki ga je proizvajalec uporabil za proizvodnjo breskev oziroma nektarin v letu 2014, na podlagi pisnih dokumentov z dokazno vrednostjo, ki jih predloži proizvajalec. |
| --- | --- |

(b)

povprečnega donosa proizvodnje organizacije proizvajalcev in njenih članov na hektar za breskve oziroma nektarine v letu 2012, pomnoženega z 10 % območja, ki ga je proizvajalec uporabil za proizvodnjo breskev oziroma nektarin v letu 2014, na podlagi pisnih dokumentov z dokazno vrednostjo, ki jih predloži proizvajalec.

Države članice določijo donos proizvodnje za breskve oziroma nektarine, ki ga uporabijo organizacije proizvajalcev, ki v letu 2012 niso dale breskev in/ali nektarin na trg. V primeru, ko države članice določijo regionalne donose, se kot regije štejejo regije, opredeljene v členu 91(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011, če je to ustrezno.

4.   Proizvajalcem, ki niso člani organizacij proizvajalcev, plača finančno pomoč Unije organizacija proizvajalcev, s katero je proizvajalec nečlan podpisal pogodbo v skladu z odstavkom 3.

5.   Zneske, ki ustrezajo dejanskim stroškom, ki jih je imela organizacija proizvajalcev zaradi umika zadevnih proizvodov, zadrži organizacija proizvajalcev. Stroški se dokažejo s predložitvijo računov.

6.   Kadar se priznanje organizacije proizvajalcev začasno prekliče v skladu s členom 114(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011, njeni člani za namene tega člena veljajo za proizvajalce, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev.

7.   Pogoji za umik s trga in ustrezne kazni za neupoštevanje navedenih pogojev, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013 in Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011 ter členu 2(2) do (5) te uredbe, se smiselno uporabljajo za namene tega člena.

Člen 4

Preverjanje ukrepov umika

Ukrepi umika iz členov 2 in 3 se preverijo na prvi stopnji v skladu s členom 108 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011. Preverjanja zajemajo vsaj 10 % količine proizvodov, ki so bili umaknjeni s trga, in 10 % organizacij proizvajalcev oziroma proizvajalcev, ki niso člani organizacije proizvajalcev, ki imajo koristi od ukrepov podpore.

Člen 5

Dodatna podpora organizacijam proizvajalcev za promocijske dejavnosti

1.   Izdatki Unije za dodatno podporo za promocijske dejavnosti iz člena 1(2)(b) ne presegajo 3 000 000 EUR.

Ta znesek se dodeli državam članicam v skladu s Prilogo.

2.   Organizacije proizvajalcev do 15. oktobra 2014 predložijo državam članicam začetne zahtevke za dodatno podporo iz odstavka 1. Države članice se glede zahtevkov in razdelitve dodatne podpore organizacijam proizvajalcev odločijo na naslednji način:

| (a) | če odobreni zahtevki presegajo najvišji znesek, dodeljen državi članici v skladu s Prilogo, država članica določi koeficient dodeljevanja na podlagi prejetih zahtevkov; |
| --- | --- |

(a)

če odobreni zahtevki presegajo najvišji znesek, dodeljen državi članici v skladu s Prilogo, država članica določi koeficient dodeljevanja na podlagi prejetih zahtevkov;

| (b) | če odobreni zahtevki za podporo ne presegajo najvišjega zneska podpore, se koeficient dodeljevanja določi na 100 %. |
| --- | --- |

(b)

če odobreni zahtevki za podporo ne presegajo najvišjega zneska podpore, se koeficient dodeljevanja določi na 100 %.

3.   Dodatna podpora iz odstavka 1 je organizacijam proizvajalcev na voljo tudi, če v svojih operativnih programih niso predvidele tovrstnih promocijskih dejavnosti. Člen 32(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se ne uporablja za dodatno podporo iz tega člena.

4.   Dodatna podpora iz odstavka 1 se ne upošteva pri izračunu zgornjih mej iz člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

5.   Zgornja meja tretjine izdatkov iz četrtega pododstavka člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in zgornja meja največ 25 % za povečanje operativnega sklada iz člena 66(3)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 se ne uporabljata v zvezi z izdatki za promocijske dejavnosti iz člena 1(2)(b) te uredbe.

6.   Izdatki, ki nastanejo na podlagi tega člena, so del operativnega sklada organizacij proizvajalcev.

Člen 6

Zahtevki za podporo Unije in njeno izplačilo

1.   Organizacije proizvajalcev zahtevajo, da se plačilo finančne pomoči Unije organizacijam proizvajalcev in/ali proizvajalcem, ki niso člani organizacije proizvajalcev, ter plačilo dodatne finančne podpore organizacijam proizvajalcev izvede na naslednji način:

| (a) | do 31. oktobra 2014 v primeru finančne pomoči Unije za ukrepe umika iz člena 1(2)(a) in |
| --- | --- |

(a)

do 31. oktobra 2014 v primeru finančne pomoči Unije za ukrepe umika iz člena 1(2)(a) in

| (b) | do 30. januarja 2015 v primeru dodatne podpore za promocijske dejavnosti iz člena 1(2)(b). |
| --- | --- |

(b)

do 30. januarja 2015 v primeru dodatne podpore za promocijske dejavnosti iz člena 1(2)(b).

2.   Z odstopanjem od prvega in drugega odstavka člena 72 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 organizacije proizvajalcev zahtevajo izplačilo celotnih zneskov finančne pomoči Unije in dodatne podpore iz odstavka 1 tega člena do zadevnih datumov iz navedenega odstavka.

3.   Zgornja meja v višini 80 % prvotno odobrenega zneska pomoči v zvezi z operativnim programom, določena v tretjem pododstavku člena 72 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011, se ne uporablja.

Člen 7

Obvestila in izjave o izdatkih

1.   Države članice Komisijo obvestijo:

| (a) | do 28. novembra 2014 o celotnih umaknjenih količinah in zahtevkih za celotno finančno pomoč Unije za umik ter |
| --- | --- |

(a)

do 28. novembra 2014 o celotnih umaknjenih količinah in zahtevkih za celotno finančno pomoč Unije za umik ter

| (b) | do 27. februarja 2015 o promocijskih dejavnostih in zahtevkih za celotno dodatno podporo za zadevne promocijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

do 27. februarja 2015 o promocijskih dejavnostih in zahtevkih za celotno dodatno podporo za zadevne promocijske dejavnosti.

2.   Države članice do 27. februarja 2015 Komisiji prijavijo izdatke, ki so jih imele v zvezi z ukrepi umika in/ali promocijskimi dejavnostmi iz člena 1.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 11. avgusta 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (UL L 157, 15.6.2011, str. 1).

2

---

PRILOGA

Najvišji zneski, dodeljeni državam članicam za dodatno podporo za promocijske dejavnosti iz člena 5(1)

| Država članica | Najvišja podpora (v EUR) |
| --- | --- |
| Grčija | 317 215 |
| Španija | 1 132 495 |
| Francija | 262 089 |
| Italija | 1 288 201 |
| Skupaj | 3 000 000 |

Država članica

Najvišja podpora (v EUR)

Grčija

317 215

Španija

1 132 495

Francija

262 089

Italija

1 288 201

Skupaj

3 000 000

---

| 22.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 914/2014

z dne 21. avgusta 2014

o dvestosedemnajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), ter zlasti členov 7(1)(a), 7a(1) in 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Varnostni svet Združenih narodov (VSZN) je 15. avgusta 2014 odobril vključitev šestih fizičnih oseb na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki ga vodi Odbor za sankcije zoper Al-Kaido. Poleg tega je Odbor za sankcije VSZN 4. avgusta sklenil spremeniti dva vnosa na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Varnostni svet Združenih narodov (VSZN) je 15. avgusta 2014 odobril vključitev šestih fizičnih oseb na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki ga vodi Odbor za sankcije zoper Al-Kaido. Poleg tega je Odbor za sankcije VSZN 4. avgusta sklenil spremeniti dva vnosa na seznamu.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| 1. | pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:






  (a) | „Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (tudi (a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, (b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, (c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, (d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, (e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, (f) Abu al-Wafa', (g) Abu Anas, (h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, (i) Abu Wafa al-Saudi, (j) Abu al-Wafa, (k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, (l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, (m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, (n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, (o) Abou Wafa al Saoudi). Datum rojstva (a) 4. december 1971 (b) 1977. Kraj rojstva: Kharj, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: F50859. Nacionalna identifikacijska št.: nacionalna identifikacijska številka Saudove Arabije 1027508157. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“ |
| --- | --- | --- |

1.

pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:

(a)

„Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (tudi (a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, (b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, (c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, (d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, (e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, (f) Abu al-Wafa', (g) Abu Anas, (h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, (i) Abu Wafa al-Saudi, (j) Abu al-Wafa, (k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, (l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, (m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, (n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, (o) Abou Wafa al Saoudi). Datum rojstva (a) 4. december 1971 (b) 1977. Kraj rojstva: Kharj, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: F50859. Nacionalna identifikacijska št.: nacionalna identifikacijska številka Saudove Arabije 1027508157. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| (b) | „Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (tudi (a) Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, (b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, (c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, (d) Sheikh Hajaj al-Ajami, (e) Hajaj al-Ajami, (f) Ajaj Ajami). Datum rojstva: 10. avgust 1987. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: kuvajtsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“ |
| --- | --- |

(b)

„Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (tudi (a) Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, (b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, (c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, (d) Sheikh Hajaj al-Ajami, (e) Hajaj al-Ajami, (f) Ajaj Ajami). Datum rojstva: 10. avgust 1987. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: kuvajtsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| (c) | „Abou Mohamed al Adnani (tudi (a) Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, (b) Jaber Taha Falah, (c) Abou Khattab, (d) Abou Sadeq Alrawi, (e) Tah al Binchi, (f) Abu Mohammed al-Adnani, (g) Taha Sobhi Falaha, (h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, (i) Abu Baker al-Khatab, (j) Abu Sadek al-Rawi, (k) Taha al-Banshi, (l) Abu Mohamed al-Adnani, (m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, (n) Hajj Ibrahim). Datum rojstva: okoli leta 1977. Kraj rojstva: Binnish, Sirska arabska republika. Državljanstvo: iraško. Druge informacije: uradni predstavnik skupine ISIL (Islamska država Iraka in Levante), navedene kot Al-Kaida v Iraku. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“ |
| --- | --- |

(c)

„Abou Mohamed al Adnani (tudi (a) Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, (b) Jaber Taha Falah, (c) Abou Khattab, (d) Abou Sadeq Alrawi, (e) Tah al Binchi, (f) Abu Mohammed al-Adnani, (g) Taha Sobhi Falaha, (h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, (i) Abu Baker al-Khatab, (j) Abu Sadek al-Rawi, (k) Taha al-Banshi, (l) Abu Mohamed al-Adnani, (m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, (n) Hajj Ibrahim). Datum rojstva: okoli leta 1977. Kraj rojstva: Binnish, Sirska arabska republika. Državljanstvo: iraško. Druge informacije: uradni predstavnik skupine ISIL (Islamska država Iraka in Levante), navedene kot Al-Kaida v Iraku. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| (d) | „Said Arif (tudi (a) Said Mohamed Arif, (b) Omar Gharib, (c) Abderahmane, (d) Abdallah al-Jazairi, (e) Slimane Chabani, (f) Souleiman). Datum rojstva: (a) 25. junij 1964, (b) 5. december 1965. Kraj rojstva: Oran, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“ |
| --- | --- |

(d)

„Said Arif (tudi (a) Said Mohamed Arif, (b) Omar Gharib, (c) Abderahmane, (d) Abdallah al-Jazairi, (e) Slimane Chabani, (f) Souleiman). Datum rojstva: (a) 25. junij 1964, (b) 5. december 1965. Kraj rojstva: Oran, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| (e) | „Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim al Charekh (tudi (a) Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, (b) Sanafi al Nasr). Datum rojstva: 13. julij 1985. Kraj rojstva: Saqra, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“ |
| --- | --- |

(e)

„Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim al Charekh (tudi (a) Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, (b) Sanafi al Nasr). Datum rojstva: 13. julij 1985. Kraj rojstva: Saqra, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| (f) | „Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Datum rojstva: 17. november 1960. Kraj rojstva: (a) Kuvajt, (b) Katar. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

„Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Datum rojstva: 17. november 1960. Kraj rojstva: (a) Kuvajt, (b) Katar. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 15.8.2014.“

| 2. | vnos „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias (a) Al-Fauwaz, Khaled, (b) Al-Fauwaz, Khaled A., (c) Al-Fawwaz, Khalid, (d) Al Fawwaz, Khalik; (e) Al-Fawwaz, Khaled, (f) Al Fawwaz, Khaled, (g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Naslov: London, Združeno kraljestvo. Datum rojstva: 24.8.1962. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: 456682 (izdan 6.11.1990, prenehal veljati 13.9.1995). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (tudi (a) Khaled Al-Fauwaz,, (b) Khaled A. Al-Fauwaz, (c) Khalid Al-Fawwaz, (d) Khalik Al Fawwaz, (e) Khaled Al-Fawwaz, (f) Khaled Al Fawwaz, (g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Naslov: Združene države Amerike. Datum rojstva: 24.8.1962. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: 456682 (izdan 6.11.1990, prenehal veljati 13.9.1995). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“; |
| --- | --- |

2.

vnos „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (alias (a) Al-Fauwaz, Khaled, (b) Al-Fauwaz, Khaled A., (c) Al-Fawwaz, Khalid, (d) Al Fawwaz, Khalik; (e) Al-Fawwaz, Khaled, (f) Al Fawwaz, Khaled, (g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Naslov: London, Združeno kraljestvo. Datum rojstva: 24.8.1962. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: 456682 (izdan 6.11.1990, prenehal veljati 13.9.1995). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

Al-Fawaz

alias

„Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (tudi (a) Khaled Al-Fauwaz,, (b) Khaled A. Al-Fauwaz, (c) Khalid Al-Fawwaz, (d) Khalik Al Fawwaz, (e) Khaled Al-Fawwaz, (f) Khaled Al Fawwaz, (g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Naslov: Združene države Amerike. Datum rojstva: 24.8.1962. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: 456682 (izdan 6.11.1990, prenehal veljati 13.9.1995). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“

Al-Fawaz

| 3. | vnos „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alia (a) Mustafa Kamel Mustafa, (b) Adam Ramsey Eaman, (c) Kamel Mustapha Mustapha, (d) Mustapha Kamel Mustapha, (e) Abu Hamza, (f) Mostafa Kamel Mostafa, (g) Abu Hamza Al-Masri, (h) Al-Masri, Abu Hamza, (i) Al-Misri, Abu Hamza). Naslov: (a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Združeno kraljestvo; (b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Združeno kraljestvo. Datum rojstva: 15.4.1958. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: britansko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (tudi (a) Mustafa Kamel Mustafa, (b) Adam Ramsey Eaman, (c) Kamel Mustapha Mustapha, (d) Mustapha Kamel Mustapha, (e) Mostafa Kamel Mostafa, (f) Abu Hamza Al-Masri, (g) Abu Hamza, (h) Abu Hamza Al-Misri). Naslov: Združene države Amerike. Datum rojstva: 15.4.1958. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: britansko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ |
| --- | --- |

3.

vnos „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (alia (a) Mustafa Kamel Mustafa, (b) Adam Ramsey Eaman, (c) Kamel Mustapha Mustapha, (d) Mustapha Kamel Mustapha, (e) Abu Hamza, (f) Mostafa Kamel Mostafa, (g) Abu Hamza Al-Masri, (h) Al-Masri, Abu Hamza, (i) Al-Misri, Abu Hamza). Naslov: (a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Združeno kraljestvo; (b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Združeno kraljestvo. Datum rojstva: 15.4.1958. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: britansko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

Ibrahim

alia

„Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (tudi (a) Mustafa Kamel Mustafa, (b) Adam Ramsey Eaman, (c) Kamel Mustapha Mustapha, (d) Mustapha Kamel Mustapha, (e) Mostafa Kamel Mostafa, (f) Abu Hamza Al-Masri, (g) Abu Hamza, (h) Abu Hamza Al-Misri). Naslov: Združene države Amerike. Datum rojstva: 15.4.1958. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: britansko. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“

Ibrahim

---

| 22.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 915/2014

z dne 21. avgusta 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 101,7 |
| ZZ | 101,7 |
| 0805 50 10 | AR | 190,7 |
| TR | 145,8 |
| UY | 174,8 |
| ZA | 166,0 |
| ZZ | 169,3 |
| 0806 10 10 | BR | 182,2 |
| EG | 205,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 137,4 |
| ZZ | 173,9 |
| 0808 10 80 | AR | 128,9 |
| BR | 76,1 |
| CL | 98,4 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 131,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 130,6 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,5 |
| TR | 126,4 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 30 | MK | 62,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 92,4 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 205,1 |
| ZZ | 123,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

101,7

ZZ

101,7

0805 50 10

AR

190,7

TR

145,8

UY

174,8

ZA

166,0

ZZ

169,3

0806 10 10

BR

182,2

EG

205,5

MA

170,3

TR

137,4

ZZ

173,9

0808 10 80

AR

128,9

BR

76,1

CL

98,4

CN

120,3

NZ

131,8

PE

21,0

US

130,6

ZA

108,5

ZZ

102,0

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,5

TR

126,4

ZA

106,7

ZZ

89,2

0809 30

MK

62,9

TR

121,8

ZZ

92,4

0809 40 05

BA

41,0

ZA

205,1

ZZ

123,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 22.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/12

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. avgusta 2014

s katero se Helenski republiki odobri odstopanje od nekaterih določb Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5902)

(2014/536/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (1) ter zlasti člena 44(1) in člena 48 Direktive,

ob upoštevanju vlog Helenske republike z dne 17. januarja 2012 in 5. decembra 2003,

potem, ko je države članice obvestila o tej vlogi,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Grško ministrstvo za okolje, energijo in podnebne spremembe (v nadaljnjem besedilu: grško ministrstvo za okolje) je 17. januarja 2012 v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES pri Komisiji vložilo prošnjo (v nadaljnjem besedilu: vloga) za odstopanje od poglavij III in VIII Direktive 2009/72/ES v zvezi z nekaterimi grškimi otoki, ki niso povezani z električnim sistemom celinskega dela Grčije (v nadaljevanju: nepovezani otoki). |
| --- | --- |

(1)

Grško ministrstvo za okolje, energijo in podnebne spremembe (v nadaljnjem besedilu: grško ministrstvo za okolje) je 17. januarja 2012 v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES pri Komisiji vložilo prošnjo (v nadaljnjem besedilu: vloga) za odstopanje od poglavij III in VIII Direktive 2009/72/ES v zvezi z nekaterimi grškimi otoki, ki niso povezani z električnim sistemom celinskega dela Grčije (v nadaljevanju: nepovezani otoki).

| (2) | Komisija je 12. septembra 2012 od grškega regulativnega organa za energijo (v nadaljnjem besedilu: regulativni organ za energijo) zahtevala, naj poda pripombe na vlogo. Regulativni organ za energijo se je na zahtevo odzval 16. novembra 2012 (v nadaljevanju: mnenje regulativnega organa za energijo). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 12. septembra 2012 od grškega regulativnega organa za energijo (v nadaljnjem besedilu: regulativni organ za energijo) zahtevala, naj poda pripombe na vlogo. Regulativni organ za energijo se je na zahtevo odzval 16. novembra 2012 (v nadaljevanju: mnenje regulativnega organa za energijo).

| (3) | Regulativni organ za energijo je naknadno utemeljil vlogo še 17. decembra 2013, 23. decembra 2013, 4. februarja 2014, 28. februarja 2014 in 17. marca 2014. |
| --- | --- |

(3)

Regulativni organ za energijo je naknadno utemeljil vlogo še 17. decembra 2013, 23. decembra 2013, 4. februarja 2014, 28. februarja 2014 in 17. marca 2014.

| (4) | Komisija je 14. marca 2014 (z dodatkom, ki je bil poslan 20. marca 2014) obvestila države članice o vlogi v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES ter zahtevala, naj morebitne pripombe pošljejo do 25. marca 2014. Nobena pripomba ni bila poslana. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 14. marca 2014 (z dodatkom, ki je bil poslan 20. marca 2014) obvestila države članice o vlogi v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES ter zahtevala, naj morebitne pripombe pošljejo do 25. marca 2014. Nobena pripomba ni bila poslana.

| (5) | S to vlogo je grško ministrstvo za okolje obnovilo vlogo, ki jo je 5. decembra 2003 vložilo ministrstvo za razvoj v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljevanju: prva vloga) za odstopanje od nekaterih določb Direktive 2003/54/ES. Čeprav so bili storjeni nekateri predhodni koraki za obravnavanje prve vloge, odstopanje v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES ni bilo ne odobreno ne zavrnjeno. |
| --- | --- |

(5)

S to vlogo je grško ministrstvo za okolje obnovilo vlogo, ki jo je 5. decembra 2003 vložilo ministrstvo za razvoj v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljevanju: prva vloga) za odstopanje od nekaterih določb Direktive 2003/54/ES. Čeprav so bili storjeni nekateri predhodni koraki za obravnavanje prve vloge, odstopanje v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES ni bilo ne odobreno ne zavrnjeno.

2.   VLOGA, KI JO JE VLOŽILO GRŠKO MINISTRSTVO ZA OKOLJE

2.1   OBSEG ODSTOPANJA IZ VLOGE

| (6) | V vlogi se prosi za odstopanje od poglavij III in VIII Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(6)

V vlogi se prosi za odstopanje od poglavij III in VIII Direktive 2009/72/ES.

| (7) | Poglavje III Direktive 2009/72/ES se nanaša na postopek izdaje dovoljenja in javni razpis za nove zmogljivosti. Poglavje VIII obravnava dostop tretjih strani do sistema, odprtje trga in neposredne daljnovode. |
| --- | --- |

(7)

Poglavje III Direktive 2009/72/ES se nanaša na postopek izdaje dovoljenja in javni razpis za nove zmogljivosti. Poglavje VIII obravnava dostop tretjih strani do sistema, odprtje trga in neposredne daljnovode.

2.2   SEDANJA ORGANIZIRANOST ELEKTROENERGETSKEGA SISTEMA NA NEPOVEZANIH OTOKIH

| (8) | Grške trge z energijo ureja zlasti zakon 4001/2011, s katerim se je prenesla Direktiva 2009/72/ES. Zakon 4001/2011 je pričel veljati 22. avgusta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Grške trge z energijo ureja zlasti zakon 4001/2011, s katerim se je prenesla Direktiva 2009/72/ES. Zakon 4001/2011 je pričel veljati 22. avgusta 2011.

| (9) | Družba DEDDIE d.d. je grški operater distribucijskega sistema, ki je v 100 % lasti družbe Public Power Corporation (v nadaljnjem besedilu: javno elektrogospodarsko podjetje), sedanjega proizvajalca in dobavitelja električne energije v Grčiji, vendar od nje pravno in funkcionalno ločena. Omrežna sredstva, ki jih upravlja DEDDIE d.d., so v lasti družbe PPC. |
| --- | --- |

(9)

Družba DEDDIE d.d. je grški operater distribucijskega sistema, ki je v 100 % lasti družbe Public Power Corporation (v nadaljnjem besedilu: javno elektrogospodarsko podjetje), sedanjega proizvajalca in dobavitelja električne energije v Grčiji, vendar od nje pravno in funkcionalno ločena. Omrežna sredstva, ki jih upravlja DEDDIE d.d., so v lasti družbe PPC.

| (10) | Operater DEDDIE d.d. je v skladu s členom 127 zakona 4001/2011 odgovoren za razvoj, upravljanje in vzdrževanja grškega distribucijskega sistema električne energije, ki zajema tudi distribucijo električne energije na nepovezanih otokih. |
| --- | --- |

(10)

Operater DEDDIE d.d. je v skladu s členom 127 zakona 4001/2011 odgovoren za razvoj, upravljanje in vzdrževanja grškega distribucijskega sistema električne energije, ki zajema tudi distribucijo električne energije na nepovezanih otokih.

| (11) | Poleg tega je operater DEDDIE d.d. odgovoren za upravljanje elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih. Te naloge vključujejo: (i) pripravo načrta za razvoj proizvodnje za mikro izdvojene sisteme, vključno z načrtom za njihovo povezavo z drugimi nepovezanimi otoki; (ii) zagotavljanje, da so na voljo ustrezne lokacije za namestitev novih proizvodnih zmogljivost, povečanje obstoječih zmogljivosti ali dobavnih sestavin ter za razširitev grškega distribucijskega sistema električne energije na nepovezane otoke in mikro izdvojene sisteme; (iii) sklepanje pogodb z imetniki licenc za urejanje dobave električne energije v sistem in iz njega, nudenje pomožnih storitev distribucijskim sistemom nepovezanih otokov in plačilo proizvajalcem električne energije, zaračunavanje odjemalcem in dobaviteljem za dobavljeno električno energijo in plačevanje zneskov v dobro in v breme posebnih računov, kot so računi za plačevanje obveznosti javne storitve. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je operater DEDDIE d.d. odgovoren za upravljanje elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih. Te naloge vključujejo: (i) pripravo načrta za razvoj proizvodnje za mikro izdvojene sisteme, vključno z načrtom za njihovo povezavo z drugimi nepovezanimi otoki; (ii) zagotavljanje, da so na voljo ustrezne lokacije za namestitev novih proizvodnih zmogljivost, povečanje obstoječih zmogljivosti ali dobavnih sestavin ter za razširitev grškega distribucijskega sistema električne energije na nepovezane otoke in mikro izdvojene sisteme; (iii) sklepanje pogodb z imetniki licenc za urejanje dobave električne energije v sistem in iz njega, nudenje pomožnih storitev distribucijskim sistemom nepovezanih otokov in plačilo proizvajalcem električne energije, zaračunavanje odjemalcem in dobaviteljem za dobavljeno električno energijo in plačevanje zneskov v dobro in v breme posebnih računov, kot so računi za plačevanje obveznosti javne storitve.

| (12) | Člen 137(1) zakona 4001/2011 določa, da se vsi porabniki električne energije uvrstijo med upravičene odjemalce, z izjemo porabnikov iz mikro izdvojenih omrežij, v skladu s členom 139 istega zakona. |
| --- | --- |

(12)

Člen 137(1) zakona 4001/2011 določa, da se vsi porabniki električne energije uvrstijo med upravičene odjemalce, z izjemo porabnikov iz mikro izdvojenih omrežij, v skladu s členom 139 istega zakona.

| (13) | Člen 133(3) zakona 4001/2011 določa:
  „Če je bilo odobreno odstopanje v skladu z določbami člena 139, se dovoljenje za proizvodnjo z izjemo primerov, ko se električna energija proizvaja z uporabo obnovljivih virov energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali v hibridnih elektrarnah in v primeru, da gre za samoproizvajalce, izda le javnemu elektrogospodarskemu podjetju, v skladu z nekaterimi predpisi o izdajanju dovoljenj. Javno elektrogospodarsko podjetje je odgovorno za neprekinjeno dobavo električne energije mikro izdvojenim sistemom, za kar pridobi dovoljenje, in za zagotavljanje dolgoročnega finančnega delovanja elektroenergetskih sistemov na teh otokih.“ |
| --- | --- |

(13)

Člen 133(3) zakona 4001/2011 določa:

„Če je bilo odobreno odstopanje v skladu z določbami člena 139, se dovoljenje za proizvodnjo z izjemo primerov, ko se električna energija proizvaja z uporabo obnovljivih virov energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali v hibridnih elektrarnah in v primeru, da gre za samoproizvajalce, izda le javnemu elektrogospodarskemu podjetju, v skladu z nekaterimi predpisi o izdajanju dovoljenj. Javno elektrogospodarsko podjetje je odgovorno za neprekinjeno dobavo električne energije mikro izdvojenim sistemom, za kar pridobi dovoljenje, in za zagotavljanje dolgoročnega finančnega delovanja elektroenergetskih sistemov na teh otokih.“

| (14) | Člen 134 zakona 4001/2011 določa:
  „Ne glede na določbe člena 139 tega zakona, se dovoljenje za dobavo za mikro izdvojena omrežja dodeli le PPC d.d., v skladu z zahtevami predpisov o izdajanju dovoljenj. PPC d.d. mora na zahtevo dobaviti električno energijo neupravičenim odjemalcem.“ |
| --- | --- |

(14)

Člen 134 zakona 4001/2011 določa:

„Ne glede na določbe člena 139 tega zakona, se dovoljenje za dobavo za mikro izdvojena omrežja dodeli le PPC d.d., v skladu z zahtevami predpisov o izdajanju dovoljenj. PPC d.d. mora na zahtevo dobaviti električno energijo neupravičenim odjemalcem.“

| (15) | V skladu s členom 139 zakona 4001/2011 se lahko odstopanja od tega zakona odobrijo v skladu z določbami člena 44 direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 139 zakona 4001/2011 se lahko odstopanja od tega zakona odobrijo v skladu z določbami člena 44 direktive 2009/72/ES.

| (16) | Ministrski sklep št. PD5/EL/B/F IB/12924, sprejet v skladu s členom 28 grškega zakona 3426/2005, določa, da je dobava električne energije porabnikom na nepovezanih otokih s strani katerega koli proizvajalca energije obveznost javnih storitev (v nadaljnjem besedilu: obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih) v splošnem gospodarskem interesu. Zaradi socialne kohezije morajo dobavitelji električne energije na nepovezanih otokih električno energijo dobavljati po ceni, ki je za vsako kategorijo odjemalcev enaka kot cena v grškem povezanem sistemu. |
| --- | --- |

(16)

Ministrski sklep št. PD5/EL/B/F IB/12924, sprejet v skladu s členom 28 grškega zakona 3426/2005, določa, da je dobava električne energije porabnikom na nepovezanih otokih s strani katerega koli proizvajalca energije obveznost javnih storitev (v nadaljnjem besedilu: obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih) v splošnem gospodarskem interesu. Zaradi socialne kohezije morajo dobavitelji električne energije na nepovezanih otokih električno energijo dobavljati po ceni, ki je za vsako kategorijo odjemalcev enaka kot cena v grškem povezanem sistemu.

| (17) | Člen 52 grškega zakona 4001/2011 določa, da imajo odjemalci na nepovezanih otokih pravico do posebnih storitev, tako glede cene, kot tudi glede kakovosti in zanesljivosti dobave, pa tudi do preglednosti pogodbenih pogojev. Izvajalci obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v plačilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe prejmejo nadomestilo, ki se izračuna na podlagi metodologije, določene z odločbo regulativnega organa za energijo št. 24/2014/ES (3). Ta metodologija temelji na razliki med polnimi stroški proizvodnje na nepovezanih otokih (variabilnimi in fiksnimi) in polno tržno ceno za dobavitelje v povezanem sistemu (mejni sistemski stroški in vsi drugi mehanizmi grškega povezanega sistema). Nadomestilo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih se izračuna mesečno za vsak samostojni otoški sistem, nadzoruje pa ga regulativni organ za energijo. Nadomestilo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih se zbira v obliki pristojbine za vse odjemalce, tudi tiste na nepovezanih otokih (4). Mehanizem obveznosti javne službe na nepovezanih otokih upravlja družba LAGIE, grški tržni udeleženec v državni lasti. Ministrski sklep št. D5-EL/B/F1/oik.27547 iz decembra 2011 (5), ki temelji na določbah člena 55(3) zakona 4001/2011, določa, da morajo obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih ponujati vsi dobavitelji, torej so vsi dobavitelji upravičeni do nadomestila za obveznost javnih storitev na teh otokih. |
| --- | --- |

(17)

Člen 52 grškega zakona 4001/2011 določa, da imajo odjemalci na nepovezanih otokih pravico do posebnih storitev, tako glede cene, kot tudi glede kakovosti in zanesljivosti dobave, pa tudi do preglednosti pogodbenih pogojev. Izvajalci obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v plačilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe prejmejo nadomestilo, ki se izračuna na podlagi metodologije, določene z odločbo regulativnega organa za energijo št. 24/2014/ES (3). Ta metodologija temelji na razliki med polnimi stroški proizvodnje na nepovezanih otokih (variabilnimi in fiksnimi) in polno tržno ceno za dobavitelje v povezanem sistemu (mejni sistemski stroški in vsi drugi mehanizmi grškega povezanega sistema). Nadomestilo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih se izračuna mesečno za vsak samostojni otoški sistem, nadzoruje pa ga regulativni organ za energijo. Nadomestilo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih se zbira v obliki pristojbine za vse odjemalce, tudi tiste na nepovezanih otokih (4). Mehanizem obveznosti javne službe na nepovezanih otokih upravlja družba LAGIE, grški tržni udeleženec v državni lasti. Ministrski sklep št. D5-EL/B/F1/oik.27547 iz decembra 2011 (5), ki temelji na določbah člena 55(3) zakona 4001/2011, določa, da morajo obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih ponujati vsi dobavitelji, torej so vsi dobavitelji upravičeni do nadomestila za obveznost javnih storitev na teh otokih.

| (18) | Sekundarna zakonodaja natančneje ureja dobavo in proizvodnjo električne energije na nepovezanih otokih. Regulativni organ za energijo je s sklepom št. 39/2014 z dne 28. januarja 2014 sprejel kodeks upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih, ki ureja številna vprašanja v zvezi z obratovanjem izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z odprtjem trga, uravnavanjem trga in proizvodnjo električne energije. Kodeks je pričel veljati na dan njegovega sprejema, 17. februarja 2014. |
| --- | --- |

(18)

Sekundarna zakonodaja natančneje ureja dobavo in proizvodnjo električne energije na nepovezanih otokih. Regulativni organ za energijo je s sklepom št. 39/2014 z dne 28. januarja 2014 sprejel kodeks upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih, ki ureja številna vprašanja v zvezi z obratovanjem izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z odprtjem trga, uravnavanjem trga in proizvodnjo električne energije. Kodeks je pričel veljati na dan njegovega sprejema, 17. februarja 2014.

2.3   RESNE TEŽAVE PRI OBRATOVANJU IZDVOJENIH SISTEMOV

| (19) | Vloga opozarja na naslednje težave pri obratovanju grških izdvojenih elektroenergetskih sistemov:






  (a) | velike razlike pri povpraševanju po električni energiji v mikro izdvojenih sistemih, ki so še večje zaradi (i) turističnega vidika gospodarskega razvoja otokov, in (ii) vse večjega tržnega deleža obnovljivih virov energije.
  Ti dejavniki negativno vplivajo tako na faktor obremenitve toplotne in konvencionalne proizvodne zmogljivosti kot tudi na možnost, da se stroški vlaganja v tako proizvodno zmogljivost povrnejo; |
| --- | --- | --- |

(19)

Vloga opozarja na naslednje težave pri obratovanju grških izdvojenih elektroenergetskih sistemov:

(a)

velike razlike pri povpraševanju po električni energiji v mikro izdvojenih sistemih, ki so še večje zaradi (i) turističnega vidika gospodarskega razvoja otokov, in (ii) vse večjega tržnega deleža obnovljivih virov energije.

Ti dejavniki negativno vplivajo tako na faktor obremenitve toplotne in konvencionalne proizvodne zmogljivosti kot tudi na možnost, da se stroški vlaganja v tako proizvodno zmogljivost povrnejo;

| (b) | velike razlike med vremenskimi pogoji na otokih, ki vplivajo na povpraševanje in povzročajo okvare sistemov proizvodnje, zaradi česa so potrebne velike rezerve. |
| --- | --- |

(b)

velike razlike med vremenskimi pogoji na otokih, ki vplivajo na povpraševanje in povzročajo okvare sistemov proizvodnje, zaradi česa so potrebne velike rezerve.

| (20) | Vloga opozarja na naslednje težave pri razvoju konvencionalne proizvodnje v grških izdvojenih elektroenergetskih sistemih:






  (a) | težko ali celo nemogoče je najti ustrezne lokacije za nove konvencionalne proizvodne postaje v mikro izdvojenih sistemih, zlasti zaradi nasprotovanja javnosti; |
| --- | --- | --- |

(20)

Vloga opozarja na naslednje težave pri razvoju konvencionalne proizvodnje v grških izdvojenih elektroenergetskih sistemih:

(a)

težko ali celo nemogoče je najti ustrezne lokacije za nove konvencionalne proizvodne postaje v mikro izdvojenih sistemih, zlasti zaradi nasprotovanja javnosti;

| (b) | zaradi majhnosti nepovezanih otokov prihaja do velikih sprememb dolgoročnih razvojih načrtov toplotne proizvodnje, in sicer zaradi nepredvidljivih vlaganj odjemalcev električne elektrike (kot so veliki turistični kompleksi ali obrtniški obrati), kar zahteva hitrost in prilagodljivost odziva na povpraševanje po električni energiji; |
| --- | --- |

(b)

zaradi majhnosti nepovezanih otokov prihaja do velikih sprememb dolgoročnih razvojih načrtov toplotne proizvodnje, in sicer zaradi nepredvidljivih vlaganj odjemalcev električne elektrike (kot so veliki turistični kompleksi ali obrtniški obrati), kar zahteva hitrost in prilagodljivost odziva na povpraševanje po električni energiji;

| (c) | pričakuje se, da se bo povpraševanje po električni energiji v izdvojenih sistemih nepovezanih otokov povečevalo za 2 % na leto do leta 2017. Čeprav so bila javnemu elektrogospodarskemu podjetju že izdana dovoljenja za namestitev dodatne zahtevane zmogljivosti in je namestitev že načrtovana (pričakuje se, da bo najpozneje leta 2017 pokrila vse povpraševanje nepovezanih otokov, skupaj s potrebno stopnjo rezerv), časovnega načrta ni vedno mogoče spoštovati; |
| --- | --- |

(c)

pričakuje se, da se bo povpraševanje po električni energiji v izdvojenih sistemih nepovezanih otokov povečevalo za 2 % na leto do leta 2017. Čeprav so bila javnemu elektrogospodarskemu podjetju že izdana dovoljenja za namestitev dodatne zahtevane zmogljivosti in je namestitev že načrtovana (pričakuje se, da bo najpozneje leta 2017 pokrila vse povpraševanje nepovezanih otokov, skupaj s potrebno stopnjo rezerv), časovnega načrta ni vedno mogoče spoštovati;

| (d) | nizka obremenitev, velike razlike v obremenitvi in vse večji tržni delež obnovljivih virov energije v večini mikro izdvojenih sistemov omejujejo tehnološke rešitve, ki so na voljo za konvencionalno proizvodnjo, saj omejujejo izbiro na majhne proizvodne obrate, v katerih se kot gorivo uporablja bodisi težko olje z nizko vsebnostjo žvepla ali lahko olje; |
| --- | --- |

(d)

nizka obremenitev, velike razlike v obremenitvi in vse večji tržni delež obnovljivih virov energije v večini mikro izdvojenih sistemov omejujejo tehnološke rešitve, ki so na voljo za konvencionalno proizvodnjo, saj omejujejo izbiro na majhne proizvodne obrate, v katerih se kot gorivo uporablja bodisi težko olje z nizko vsebnostjo žvepla ali lahko olje;

| (e) | postopki javnih naročil za nove proizvodne zmogljivosti so zamudni. Od izdaje dovoljenja do začetka delovanja obrata za proizvodnjo električne energije minejo dve leti in pol do treh let; |
| --- | --- |

(e)

postopki javnih naročil za nove proizvodne zmogljivosti so zamudni. Od izdaje dovoljenja do začetka delovanja obrata za proizvodnjo električne energije minejo dve leti in pol do treh let;

| (f) | razvoj načrtov za izgradnjo povezovalnih daljnovodov med grških povezanim sistemom in mikro izdvojenimi sistemi na nepovezanih otokih zmanjšuje zanimanje za vlaganje v konvencionalno proizvodno zmogljivost nepovezanih otokov. Načrtovani so povezovalni projekti s Kikladi in Kreto. |
| --- | --- |

(f)

razvoj načrtov za izgradnjo povezovalnih daljnovodov med grških povezanim sistemom in mikro izdvojenimi sistemi na nepovezanih otokih zmanjšuje zanimanje za vlaganje v konvencionalno proizvodno zmogljivost nepovezanih otokov. Načrtovani so povezovalni projekti s Kikladi in Kreto.

| (21) | Zato se redno posega po zasilnih rešitvah, kot so najem prenosnih generatorjev električne energije na dizelsko gorivo ali plinskih turbin. Izdajanje dovoljenj za energetske potrebe v sili za vsak primer posebej je neustrezno in povzroča negospodarno najemanje opreme namesto nakupa. Vloga našteva številne primere, ko so nepredvideni dogodki povzročili dolgoročno uporabo prenosnih generatorjev električne energije. |
| --- | --- |

(21)

Zato se redno posega po zasilnih rešitvah, kot so najem prenosnih generatorjev električne energije na dizelsko gorivo ali plinskih turbin. Izdajanje dovoljenj za energetske potrebe v sili za vsak primer posebej je neustrezno in povzroča negospodarno najemanje opreme namesto nakupa. Vloga našteva številne primere, ko so nepredvideni dogodki povzročili dolgoročno uporabo prenosnih generatorjev električne energije.

| (22) | Vloga opozarja na naslednje težave pri odprtju trga v grških izdvojenih elektroenergetskih sistemih na nepovezanih otokih:






  (a) | za odprtje trga bo treba v izdvojenih sistemih nepovezanih otokov razviti in namestiti posebno infrastrukturo. To zajema namestitev nadzornih središč za upravljanje: (i) dnevnega načrta proizvodnje, in (ii) uravnavanja trga v vsakem izdvojenem sistemu z razdelitvijo stroške proizvodnje v vsakem izdvojenem sistemu med dobavitelje, ki v njem delujejo.
  Potrebna infrastruktura je draga, stroške pa nosijo porabniki; |
| --- | --- | --- |

(22)

Vloga opozarja na naslednje težave pri odprtju trga v grških izdvojenih elektroenergetskih sistemih na nepovezanih otokih:

(a)

za odprtje trga bo treba v izdvojenih sistemih nepovezanih otokov razviti in namestiti posebno infrastrukturo. To zajema namestitev nadzornih središč za upravljanje: (i) dnevnega načrta proizvodnje, in (ii) uravnavanja trga v vsakem izdvojenem sistemu z razdelitvijo stroške proizvodnje v vsakem izdvojenem sistemu med dobavitelje, ki v njem delujejo.

Potrebna infrastruktura je draga, stroške pa nosijo porabniki;

| (b) | zaradi obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih so maloprodajni stroški električne energije za vse kategorije odjemalcev na vsem grškem ozemlju enaki. Razliko med stroški proizvodnje na nepovezanih otokih in stroški proizvodnje v povezanih sistemih je treba torej nadomestiti s sredstvi od dobaviteljev, ki delujejo na nepovezanih otokih, in sicer tako, da se ustrezni delež nadomestila za obveznost javnih storitev prerazporedi glede na prodajo električne energije odjemalcem.
  V vlogi se zatrjuje, da bi bili zaradi velikih razlik med povprečnimi letnimi variabilnimi stroški proizvodnje med nepovezanimi otoki mehanizmi uravnavanja trga zapleteni. |
| --- | --- |

(b)

zaradi obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih so maloprodajni stroški električne energije za vse kategorije odjemalcev na vsem grškem ozemlju enaki. Razliko med stroški proizvodnje na nepovezanih otokih in stroški proizvodnje v povezanih sistemih je treba torej nadomestiti s sredstvi od dobaviteljev, ki delujejo na nepovezanih otokih, in sicer tako, da se ustrezni delež nadomestila za obveznost javnih storitev prerazporedi glede na prodajo električne energije odjemalcem.

V vlogi se zatrjuje, da bi bili zaradi velikih razlik med povprečnimi letnimi variabilnimi stroški proizvodnje med nepovezanimi otoki mehanizmi uravnavanja trga zapleteni.

| (23) | Posledično grško ministrstvo za okolje meni, da bi razvoj potrebne infrastrukture za delovanje in nadzor trga električne energije v povezavi z odprtjem trga v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih pomenil stroške, ki bi bili večji od morebitnih koristi odprtja trga za porabnike. |
| --- | --- |

(23)

Posledično grško ministrstvo za okolje meni, da bi razvoj potrebne infrastrukture za delovanje in nadzor trga električne energije v povezavi z odprtjem trga v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih pomenil stroške, ki bi bili večji od morebitnih koristi odprtja trga za porabnike.

| (24) | Vloga ne vsebuje datuma, ko bi odstopanje iz vloge prenehalo veljati. |
| --- | --- |

(24)

Vloga ne vsebuje datuma, ko bi odstopanje iz vloge prenehalo veljati.

3.   MNENJE REGULATIVNEGA ORGANA ZA ENERGIJO

3.1   OBSEG ODSTOPANJA

3.1.1   Odstopanje od poglavja III Direktive 2009/72/ES

| (25) | Regulativni organ za energijo meni, da se odstopanje od poglavja III v skladu s členom 44(1) ne bi smelo nanašati na namestitev novih energetskih zmogljivosti, ki jo je mogoče razviti v izdvojenem sistemu, temveč le na obnovo, nadgradnjo ali razširitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti. Obstoječa proizvodna zmogljivost zajema elektrarne na nepovezanih otokih, ki že delujejo ali se gradijo. Nova elektrarna, ki bo zgrajena na teh otokih, šteje za novo proizvodno zmogljivost. |
| --- | --- |

(25)

Regulativni organ za energijo meni, da se odstopanje od poglavja III v skladu s členom 44(1) ne bi smelo nanašati na namestitev novih energetskih zmogljivosti, ki jo je mogoče razviti v izdvojenem sistemu, temveč le na obnovo, nadgradnjo ali razširitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti. Obstoječa proizvodna zmogljivost zajema elektrarne na nepovezanih otokih, ki že delujejo ali se gradijo. Nova elektrarna, ki bo zgrajena na teh otokih, šteje za novo proizvodno zmogljivost.

| (26) | Regulativni organ za energijo ugotavlja, da so v zadnjih dveh desetletjih neodvisni proizvajalci električne energije (v nadaljevanju: neodvisni proizvajalci), to so proizvajalci, ki niso javno elektrogospodarsko podjetje, izrazili veliko zanimanje za razvoj elektrarn, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in soproizvodnih elektrarn v vseh mikro izdvojenih sistemih. Torej dostop tretjih strani do energetskih sistemov vseh nepovezanih otokov, ko gre za razvoj obnovljivih virov energije in soproizvodnjo toplote in električne energije, ne bi smel biti omejen. |
| --- | --- |

(26)

Regulativni organ za energijo ugotavlja, da so v zadnjih dveh desetletjih neodvisni proizvajalci električne energije (v nadaljevanju: neodvisni proizvajalci), to so proizvajalci, ki niso javno elektrogospodarsko podjetje, izrazili veliko zanimanje za razvoj elektrarn, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in soproizvodnih elektrarn v vseh mikro izdvojenih sistemih. Torej dostop tretjih strani do energetskih sistemov vseh nepovezanih otokov, ko gre za razvoj obnovljivih virov energije in soproizvodnjo toplote in električne energije, ne bi smel biti omejen.

| (27) | Regulativni organ za energijo ne nasprotuje odobritvi odstopanja za začetek delovanja novih konvencionalnih elektrarn, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Vendar člen 44(1) Direktive 2009/72/ES ne predvideva možnosti odstopanja za novo zmogljivost. |
| --- | --- |

(27)

Regulativni organ za energijo ne nasprotuje odobritvi odstopanja za začetek delovanja novih konvencionalnih elektrarn, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Vendar člen 44(1) Direktive 2009/72/ES ne predvideva možnosti odstopanja za novo zmogljivost.

| (28) | Regulativni organ za energijo meni, da razširitev zmogljivosti obstoječih konvencionalnih elektrarn zadeva zlasti kratkoročno pomanjkanje zmogljivosti nepovezanih otokov,ki nastane zaradi nepričakovane škode na obstoječih zmogljivostih ali zamude pri postavitvi nove zmogljivosti, zlasti v obdobjih, ko je povpraševanje posebno visoko (npr. v poletni konici). Te širitve so predmet postopka javnega razpisa v skladu s členom 8 direktive 2009/72/ES. Ta postopek pa je zamuden in ni ustrezen za izredne razmere. |
| --- | --- |

(28)

Regulativni organ za energijo meni, da razširitev zmogljivosti obstoječih konvencionalnih elektrarn zadeva zlasti kratkoročno pomanjkanje zmogljivosti nepovezanih otokov,ki nastane zaradi nepričakovane škode na obstoječih zmogljivostih ali zamude pri postavitvi nove zmogljivosti, zlasti v obdobjih, ko je povpraševanje posebno visoko (npr. v poletni konici). Te širitve so predmet postopka javnega razpisa v skladu s členom 8 direktive 2009/72/ES. Ta postopek pa je zamuden in ni ustrezen za izredne razmere.

| (29) | Regulativni organ za energijo sprejema, da bi javno elektrogospodarsko podjetje moralo poskrbeti za take nujne primere. Glede na to, da lahko to podjetje prenaša prenosne konvencionalne enote z otokov, kjer je presežek zmogljivosti, na otoke, kjer zmogljivost primanjkuje, je ta rešitev morda tudi najbolj gospodarna. |
| --- | --- |

(29)

Regulativni organ za energijo sprejema, da bi javno elektrogospodarsko podjetje moralo poskrbeti za take nujne primere. Glede na to, da lahko to podjetje prenaša prenosne konvencionalne enote z otokov, kjer je presežek zmogljivosti, na otoke, kjer zmogljivost primanjkuje, je ta rešitev morda tudi najbolj gospodarna.

| (30) | Regulativni organ za energijo poudarja, da mora vsako odstopanje omogočati, da se podrobno opredeli postopek izdaje dovoljenj v izrednih razmerah, zlasti katera merila iz člena 7 Direktive 2009/72/ES mora pristojni organ, ki podeljuje dovoljenja, preučiti. |
| --- | --- |

(30)

Regulativni organ za energijo poudarja, da mora vsako odstopanje omogočati, da se podrobno opredeli postopek izdaje dovoljenj v izrednih razmerah, zlasti katera merila iz člena 7 Direktive 2009/72/ES mora pristojni organ, ki podeljuje dovoljenja, preučiti.

| (31) | Regulativni organ za energijo meni, da bi bilo treba odstopanje odobriti za omejeno časovno obdobje, recimo največ 10 let. |
| --- | --- |

(31)

Regulativni organ za energijo meni, da bi bilo treba odstopanje odobriti za omejeno časovno obdobje, recimo največ 10 let.

3.1.2   Odstopanje od poglavja VIII Direktive

| (32) | Po mnenju regulativnega organa za energijo je dobava električne energije na nepovezanih otokih v praksi povezana z obveznostjo javnih storitev na nepovezanih otokih in nadomestilom za to obveznost, saj (i) je strošek proizvodnje električne energije na nepovezanih otokih bistveno višji kot na celini in (ii) Grčija zahteva enotno ceno za vsako kategorijo odjemalcev na vsem svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju regulativnega organa za energijo je dobava električne energije na nepovezanih otokih v praksi povezana z obveznostjo javnih storitev na nepovezanih otokih in nadomestilom za to obveznost, saj (i) je strošek proizvodnje električne energije na nepovezanih otokih bistveno višji kot na celini in (ii) Grčija zahteva enotno ceno za vsako kategorijo odjemalcev na vsem svojem ozemlju.

| (33) | Kodeks upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih predvideva postavitev določene opreme za merjenje in beleženje urnih meritev, središč za upravljanje energije in nadzor, sistemov za spremljanje in sistemov za informacijsko tehnologijo. Regulativni organ za energijo meni, da je ta infrastruktura nujno potrebna za:






  (a) | zagotovitev, da so stroški obveznosti javnih storitev pregledni, nediskriminacijski in preverljivi; |
| --- | --- | --- |

(33)

Kodeks upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih predvideva postavitev določene opreme za merjenje in beleženje urnih meritev, središč za upravljanje energije in nadzor, sistemov za spremljanje in sistemov za informacijsko tehnologijo. Regulativni organ za energijo meni, da je ta infrastruktura nujno potrebna za:

(a)

zagotovitev, da so stroški obveznosti javnih storitev pregledni, nediskriminacijski in preverljivi;

| (b) | ustrezno delovanje in dobro upravljanje samih elektroenergetskih sistemov, da bi se dosegel najgospodarnejši način obratovanja in bi se stroški, ki se zaračunavajo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih za porabnike električne energije bolj znižali; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno delovanje in dobro upravljanje samih elektroenergetskih sistemov, da bi se dosegel najgospodarnejši način obratovanja in bi se stroški, ki se zaračunavajo za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih za porabnike električne energije bolj znižali;

| (c) | čim večji tržni delež obnovljivih virov in soproizvodnje energije, vključno s tehnologijo obnovljivih virov, katere upravljanje je zapleteno in vključuje posebne zahteve, kot so shranjevanje obnovljivih virov energije, sončno-toplotne elektrarne itd.; |
| --- | --- |

(c)

čim večji tržni delež obnovljivih virov in soproizvodnje energije, vključno s tehnologijo obnovljivih virov, katere upravljanje je zapleteno in vključuje posebne zahteve, kot so shranjevanje obnovljivih virov energije, sončno-toplotne elektrarne itd.;

| (d) | zagotavljanje potrebne preglednosti pri upravljanju izdvojenih sistemov, s čimer se zagotovi nediskriminacijska obravnava vseh udeležencev na trgu, zlasti proizvajalcev. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje potrebne preglednosti pri upravljanju izdvojenih sistemov, s čimer se zagotovi nediskriminacijska obravnava vseh udeležencev na trgu, zlasti proizvajalcev.

| (34) | Posledično regulativni organ za energijo trdi, da mora je treba v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih postaviti infrastrukturo ne glede na to, ali ima en ali več dobaviteljev dovoljenje za delovanje v mikro izdvojenem sistemu,. |
| --- | --- |

(34)

Posledično regulativni organ za energijo trdi, da mora je treba v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih postaviti infrastrukturo ne glede na to, ali ima en ali več dobaviteljev dovoljenje za delovanje v mikro izdvojenem sistemu,.

| (35) | Predvideva se, da stroški postavitve te infrastrukture ne bodo presegli 20 do 30 milijonov eurov za vse nepovezane otoke, tudi Kreto in Rodos. Regulativni organ za energijo meni, da je ta znesek razumen, zlasti če se upoštevajo pričakovane koristi, to je zagotavljanje preglednosti in preverljivosti obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih, pa tudi dobro in nadzorovano upravljanje izdvojenih elektroenergetskih sistemov. |
| --- | --- |

(35)

Predvideva se, da stroški postavitve te infrastrukture ne bodo presegli 20 do 30 milijonov eurov za vse nepovezane otoke, tudi Kreto in Rodos. Regulativni organ za energijo meni, da je ta znesek razumen, zlasti če se upoštevajo pričakovane koristi, to je zagotavljanje preglednosti in preverljivosti obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih, pa tudi dobro in nadzorovano upravljanje izdvojenih elektroenergetskih sistemov.

| (36) | V nasprotju z grškim ministrstvom za okolje regulativni organ za energijo meni, da izdaja dovoljenja za delovanje v določenem izdvojenem sistemu na nepovezanih otokih več kot enemu dobavitelju ne pomeni bistvenih dodatnih stroškov za potrebno infrastrukturo, saj je ista infrastruktura v vsakem primeru že potrebna za vsakodnevno načrtovanje delovanja proizvodnih enot, ki se nahajajo na nepovezanih otokih, uravnavanje trga ter za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev na teh otokih. |
| --- | --- |

(36)

V nasprotju z grškim ministrstvom za okolje regulativni organ za energijo meni, da izdaja dovoljenja za delovanje v določenem izdvojenem sistemu na nepovezanih otokih več kot enemu dobavitelju ne pomeni bistvenih dodatnih stroškov za potrebno infrastrukturo, saj je ista infrastruktura v vsakem primeru že potrebna za vsakodnevno načrtovanje delovanja proizvodnih enot, ki se nahajajo na nepovezanih otokih, uravnavanje trga ter za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev na teh otokih.

| (37) | Poleg tega regulativni organ za energijo meni, da imajo porabniki na nepovezanih otokih dodatne znatne koristi od tega, da se omogoči delovanje več kot enemu dobavitelju. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega regulativni organ za energijo meni, da imajo porabniki na nepovezanih otokih dodatne znatne koristi od tega, da se omogoči delovanje več kot enemu dobavitelju.

| (38) | Posledično regulativni organ meni, da trajna izključitev drugih dobaviteljev s trgov nepovezanih otokov ni upravičena. Pričakuje se, da bo potrebna infrastruktura, kot je zgoraj opisana, postavljena v treh do petih letih. Regulativni organ za energijo ne bi nasprotoval morebitnemu odstopanju izključno za to časovno obdobje, brez podaljšanja. |
| --- | --- |

(38)

Posledično regulativni organ meni, da trajna izključitev drugih dobaviteljev s trgov nepovezanih otokov ni upravičena. Pričakuje se, da bo potrebna infrastruktura, kot je zgoraj opisana, postavljena v treh do petih letih. Regulativni organ za energijo ne bi nasprotoval morebitnemu odstopanju izključno za to časovno obdobje, brez podaljšanja.

| (39) | Regulativni organ za energijo ugotavlja, da bi moralo odstopanje samodejno nehati veljati, če bi se status izdvojenega sistema spremenil tako, da ne bi sodil več v kategorijo mikro izdvojenih sistemov,. To bi se lahko zgodilo v primeru, da se izdvojeni sistem na nepovezanih otokih poveže z grškim povezanim sistemom. |
| --- | --- |

(39)

Regulativni organ za energijo ugotavlja, da bi moralo odstopanje samodejno nehati veljati, če bi se status izdvojenega sistema spremenil tako, da ne bi sodil več v kategorijo mikro izdvojenih sistemov,. To bi se lahko zgodilo v primeru, da se izdvojeni sistem na nepovezanih otokih poveže z grškim povezanim sistemom.

4.   OCENA

4.1   PRAVNA PODLAGA VLOGE

| (40) | Člen 44(1) Direktive 2009/72/ES predvideva možnost odstopanja od nekaterih določb Direktive v primeru malih izdvojenih sistemov in mikro izdvojenih sistemov. |
| --- | --- |

(40)

Člen 44(1) Direktive 2009/72/ES predvideva možnost odstopanja od nekaterih določb Direktive v primeru malih izdvojenih sistemov in mikro izdvojenih sistemov.

| (41) | V skladu s členom 2(26) Direktive 2009/72/ES je mali izdvojeni sistem „vsak sistem s porabo, ki je manjša od 3 000 GWh v letu 1996, kjer se manj kot 5 % porabe na leto pridobi iz povezav z drugimi sistemi“. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(26) Direktive 2009/72/ES je mali izdvojeni sistem „vsak sistem s porabo, ki je manjša od 3 000 GWh v letu 1996, kjer se manj kot 5 % porabe na leto pridobi iz povezav z drugimi sistemi“.

| (42) | V skladu s členom 2(27) Direktive 2009/72/ES je mikro izdvojeni sistem „vsak sistem s porabo, ki je manjša od 500 GWh v letu 1996, kjer ni povezav z drugimi sistemi;“. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 2(27) Direktive 2009/72/ES je mikro izdvojeni sistem „vsak sistem s porabo, ki je manjša od 500 GWh v letu 1996, kjer ni povezav z drugimi sistemi;“.

| (43) | Izdvojeni sistemi iz vloge so sestavljeni iz enega, včasih pa več nepovezanih otokov (glej stolpca 1 in 2 tabele). Tudi, če izdvojeni sistem sestavljajo številni nepovezani otoki, ki so medsebojno povezani, je elektroenergetski sistem, ki ga sestavljajo ti medsebojno povezani otoki, izdvojen v smislu, da ni povezan z nobenim drugim elektroenergetskim sistemom. |
| --- | --- |

(43)

Izdvojeni sistemi iz vloge so sestavljeni iz enega, včasih pa več nepovezanih otokov (glej stolpca 1 in 2 tabele). Tudi, če izdvojeni sistem sestavljajo številni nepovezani otoki, ki so medsebojno povezani, je elektroenergetski sistem, ki ga sestavljajo ti medsebojno povezani otoki, izdvojen v smislu, da ni povezan z nobenim drugim elektroenergetskim sistemom.

| (44) | V vlogi se zatrjuje, da je 31 od 32 izdvojenih sistemov mikro izdvojenih sistemov, največji od teh pa je Rodos. Mikro izdvojeni sistemi, za katere je bila vloga vložena, predstavljajo 5,24 % vse prodane električne energije v Grčiji v letu 2010. Izdvojeni sistem Krete velja za mali izdvojeni sistem. Kreta je leta 2010 predstavljala 3,01 % grškega povpraševanja po električni energiji.

  Letno povpraševanje po izdvojenih sistemih | | Letno povpraševanje (MWh) | Letno povpraševanje leta 1996 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime izdvojenega sistema | Nepovezani otoki, ki sodijo v izdvojeni sistem | 1996 | 2003 | 2010 | 2013 | < 3 000 GWh | < 500 GWh |
| Kreta | | 1 562 300 | 2 444 543 | 3 014 392 | 2 825 132 | Da | Ne |
| Rodos | Rodos
  Halkida | 386 630 | 650 115 | 764 401 | 760 658 | Da | Da |
| Kos-Kalimnos | Kos
  Kalimnos
  Lipsi
  Leros
  Nisiros-Giali
  Telos
  Telendos
  Pserimos | 156 340 | 281 574 | 351 959 | 352 984 | Da | Da |
| Lezbos | Lezbos | 153 650 | 259 552 | 308 454 | 288 230 | Da | Da |
| Hios | Hios
  Psara
  Egnusa | 110 480 | 180 868 | 214 449 | 200 042 | Da | Da |
| Paros | Paros
  Antiparos
  Naksos
  Herakleja
  Kufonisia
  Skinusa
  Ios
  Sikinos
  Folegandros | 95 340 | 164 761 | 208 206 | 194 740 | Da | Da |
| Samos | Samos
  Furni
  Thymena | 90 170 | 136 283 | 151 017 | 137 315 | Da | Da |
| Siros | Siros | 56 920 | 100 429 | 107 270 | 95 302 | Da | Da |
| Santorin | Santorin
  Tirazija | 47 680 | 88 073 | 117 957 | 120 199 | Da | Da |
| Mikonos-Delos | Mikonos-Delos | 45 740 | 78 049 | 115 071 | 112 978 | Da | Da |
| Lemnos | Lemnos | 35 650 | 55 340 | 62 710 | 59 672 | Da | Da |
| Karpatos | Karpatos
  Kasos | 26 580 | 30 397 | 37 829 | 36 931 | Da | Da |
| Melos | Melos
  Kimolos | 15 460 | 37 331 | 45 819 | 45 402 | Da | Da |
| Ikarija | Ikarija | 13 110 | 24 359 | 28 845 | 27 613 | Da | Da |
| Siros | Siros | 9 380 | 14 053 | 16 150 | 14 782 | Da | Da |
| Patmos | Patmos | 8 770 | 13 988 | 16 738 | 17 020 | Da | Da |
| Sifnos | Sifnos | 6 540 | 13 180 | 17 966 | 16 521 | Da | Da |
| Simi | Simi | 5 250 | 9 819 | 15 054 | 14 662 | Da | Da |
| Amorgos | Amorgos | 3 840 | 7 284 | 9 816 | 9 072 | Da | Da |
| Kitnos | Kitnos | 3 610 | 7 089 | 8 309 | 7 991 | Da | Da |
| Serifos | Serifos | 2 830 | 6 793 | 8 162 | 7 654 | Da | Da |
| Astipalaja | Astipalaja | 2 470 | 5 283 | 6 997 | 6 670 | Da | Da |
| Megisti | Megisti | 770 | 1 863 | 2 751 | 3 005 | Da | Da |
| Agios Evstratios | Agios Evstratios | 540 | 937 | 1 058 | 1 075 | Da | Da |
| Anafi | Anafi | 400 | 858 | 1 110 | 1 179 | Da | Da |
| Otoni | Otoni | 330 | 588 | 674 | 632 | Da | Da |
| Erikusa | Erikusa | 220 | 452 | 710 | 746 | Da | Da |
| Agatonisi | Agatonisi | 190 | 388 | 522 | 642 | Da | Da |
| Donusa | Donusa | 180 | 417 | 676 | 690 | Da | Da |
| Antikitera | Antikitera | 70 | 199 | 228 | 241 | Da | Da |
| Arki-Marati | Arki-Marati | 0 | 175 | 248 | 312 | Da | Da |
| Gavdos | Gavdos | 0 | 0 | 365 | 471 | Da | Da |

(44)

V vlogi se zatrjuje, da je 31 od 32 izdvojenih sistemov mikro izdvojenih sistemov, največji od teh pa je Rodos. Mikro izdvojeni sistemi, za katere je bila vloga vložena, predstavljajo 5,24 % vse prodane električne energije v Grčiji v letu 2010. Izdvojeni sistem Krete velja za mali izdvojeni sistem. Kreta je leta 2010 predstavljala 3,01 % grškega povpraševanja po električni energiji.

Letno povpraševanje po izdvojenih sistemih

Letno povpraševanje (MWh)

Letno povpraševanje leta 1996

Ime izdvojenega sistema

Nepovezani otoki, ki sodijo v izdvojeni sistem

1996

2003

2010

2013

< 3 000 GWh

< 500 GWh

Kreta

1 562 300

2 444 543

3 014 392

2 825 132

Da

Ne

Rodos

Rodos

Halkida

386 630

650 115

764 401

760 658

Da

Da

Kos-Kalimnos

Kos

Kalimnos

Lipsi

Leros

Nisiros-Giali

Telos

Telendos

Pserimos

156 340

281 574

351 959

352 984

Da

Da

Lezbos

Lezbos

153 650

259 552

308 454

288 230

Da

Da

Hios

Hios

Psara

Egnusa

110 480

180 868

214 449

200 042

Da

Da

Paros

Paros

Antiparos

Naksos

Herakleja

Kufonisia

Skinusa

Ios

Sikinos

Folegandros

95 340

164 761

208 206

194 740

Da

Da

Samos

Samos

Furni

Thymena

90 170

136 283

151 017

137 315

Da

Da

Siros

Siros

56 920

100 429

107 270

95 302

Da

Da

Santorin

Santorin

Tirazija

47 680

88 073

117 957

120 199

Da

Da

Mikonos-Delos

Mikonos-Delos

45 740

78 049

115 071

112 978

Da

Da

Lemnos

Lemnos

35 650

55 340

62 710

59 672

Da

Da

Karpatos

Karpatos

Kasos

26 580

30 397

37 829

36 931

Da

Da

Melos

Melos

Kimolos

15 460

37 331

45 819

45 402

Da

Da

Ikarija

Ikarija

13 110

24 359

28 845

27 613

Da

Da

Siros

Siros

9 380

14 053

16 150

14 782

Da

Da

Patmos

Patmos

8 770

13 988

16 738

17 020

Da

Da

Sifnos

Sifnos

6 540

13 180

17 966

16 521

Da

Da

Simi

Simi

5 250

9 819

15 054

14 662

Da

Da

Amorgos

Amorgos

3 840

7 284

9 816

9 072

Da

Da

Kitnos

Kitnos

3 610

7 089

8 309

7 991

Da

Da

Serifos

Serifos

2 830

6 793

8 162

7 654

Da

Da

Astipalaja

Astipalaja

2 470

5 283

6 997

6 670

Da

Da

Megisti

Megisti

770

1 863

2 751

3 005

Da

Da

Agios Evstratios

Agios Evstratios

540

937

1 058

1 075

Da

Da

Anafi

Anafi

400

858

1 110

1 179

Da

Da

Otoni

Otoni

330

588

674

632

Da

Da

Erikusa

Erikusa

220

452

710

746

Da

Da

Agatonisi

Agatonisi

190

388

522

642

Da

Da

Donusa

Donusa

180

417

676

690

Da

Da

Antikitera

Antikitera

70

199

228

241

Da

Da

Arki-Marati

Arki-Marati

0

175

248

312

Da

Da

Gavdos

Gavdos

0

0

365

471

Da

Da

| (45) | Zgornja tabela vsebuje seznam izdvojenih sistemov, ki so bili opredeljeni v vlogi, in nudi nekatere podatke za vsakega od teh sistemov. Iz teh podatkov lahko ugotovimo, da so vsi izdvojeni sistemi razen Krete leta 1996 imeli povpraševanje po električni energiji, ki jih uvršča med mikro izdvojene sisteme v smislu člena 2(27) Direktive 2009/72/ES. Glede Krete je treba poleg tega povedati, da glede na to, da Kreta ni bila in še vedno ni povezana z nobenim drugim elektroenergetskim sistemom, je odstotek povpraševanja, ki se zadovolji prek daljnovodov, še vedno nič, to je nižji kot 5 %. Kreta je torej mali izdvojeni sistem v smislu člena 2(26) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(45)

Zgornja tabela vsebuje seznam izdvojenih sistemov, ki so bili opredeljeni v vlogi, in nudi nekatere podatke za vsakega od teh sistemov. Iz teh podatkov lahko ugotovimo, da so vsi izdvojeni sistemi razen Krete leta 1996 imeli povpraševanje po električni energiji, ki jih uvršča med mikro izdvojene sisteme v smislu člena 2(27) Direktive 2009/72/ES. Glede Krete je treba poleg tega povedati, da glede na to, da Kreta ni bila in še vedno ni povezana z nobenim drugim elektroenergetskim sistemom, je odstotek povpraševanja, ki se zadovolji prek daljnovodov, še vedno nič, to je nižji kot 5 %. Kreta je torej mali izdvojeni sistem v smislu člena 2(26) Direktive 2009/72/ES.

| (46) | Mnenje regulativnega organa za energijo ni vsebovalo komentarja o izdvojenih sistemih iz vloge. |
| --- | --- |

(46)

Mnenje regulativnega organa za energijo ni vsebovalo komentarja o izdvojenih sistemih iz vloge.

| (47) | Komisija torej zaključuje, da so vsi izdvojeni sistemi iz stolpca 1 zgornje tabele mikro izdvojeni sistemi v smisli člena 2(27) Direktive 2009/72/ES, razen Krete, ki je mali izdvojeni sistem v smisli člena 2(26) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(47)

Komisija torej zaključuje, da so vsi izdvojeni sistemi iz stolpca 1 zgornje tabele mikro izdvojeni sistemi v smisli člena 2(27) Direktive 2009/72/ES, razen Krete, ki je mali izdvojeni sistem v smisli člena 2(26) Direktive 2009/72/ES.

4.2   VSEBINSKE TEŽAVE ZA DELOVANJE KONVENCIONALNIH ELEKTRARN V MIKRO IZDVOJENIH SISTEMIH

| (48) | Komisija meni, da obstajajo vsebinske težave za delovanje konvencionalnih elektrarn v mikro izdvojenih sistemih. To je zlasti res zaradi naslednjih elementov:






  (a) | Obseg obremenitve, ki je potrebna za oskrbovanje otokov, ne omogoča postavitev večjih, uspešnejših in stroškovno učinkovitejših elektrarn, tudi zato, ker se izdvojeni sistem, ki bi lahko deloval v okviru sprejemljivega varnostnega manevrskega prostora, ne more zanašati le na eno elektrarno.
  Na nobenem mikro izdvojenem sistemu letna konica leta 2013 ni presegla 188,5 MW. Povprečna in najvišja povprečna obremenitev, ki sta znašali 20,8 in 4,2 MW, sta veliko nižji.
  Nobena od konvencionalnih elektrarn, ki so trenutno nameščene na mikro izdvojenih sistemih, imajo zmogljivost, večjo od 27 MW. Povprečna in najvišja povprečna velikost elektrarn, in sicer 3,9 in 1,1 MW, sta veliko manjši.
  Nizka obremenitev, ki jo je treba oskrbeti, in velike razlike v povpraševanju, na katere dodatno vpliva vse večji tržni delež obnovljivih virov energije, zmanjšujejo obseg izbire tehnologije konvencionalnih elektrarn, ki jih je mogoče uporabiti na mikro izdvojenih sistemih.
  Vse konvencionalne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije v izoliranih sistemih nepovezanih otokov poganja dizelsko gorivo ali kurilno olje. |
| --- | --- | --- |

(48)

Komisija meni, da obstajajo vsebinske težave za delovanje konvencionalnih elektrarn v mikro izdvojenih sistemih. To je zlasti res zaradi naslednjih elementov:

(a)

Obseg obremenitve, ki je potrebna za oskrbovanje otokov, ne omogoča postavitev večjih, uspešnejših in stroškovno učinkovitejših elektrarn, tudi zato, ker se izdvojeni sistem, ki bi lahko deloval v okviru sprejemljivega varnostnega manevrskega prostora, ne more zanašati le na eno elektrarno.

Na nobenem mikro izdvojenem sistemu letna konica leta 2013 ni presegla 188,5 MW. Povprečna in najvišja povprečna obremenitev, ki sta znašali 20,8 in 4,2 MW, sta veliko nižji.

Nobena od konvencionalnih elektrarn, ki so trenutno nameščene na mikro izdvojenih sistemih, imajo zmogljivost, večjo od 27 MW. Povprečna in najvišja povprečna velikost elektrarn, in sicer 3,9 in 1,1 MW, sta veliko manjši.

Nizka obremenitev, ki jo je treba oskrbeti, in velike razlike v povpraševanju, na katere dodatno vpliva vse večji tržni delež obnovljivih virov energije, zmanjšujejo obseg izbire tehnologije konvencionalnih elektrarn, ki jih je mogoče uporabiti na mikro izdvojenih sistemih.

Vse konvencionalne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije v izoliranih sistemih nepovezanih otokov poganja dizelsko gorivo ali kurilno olje.

| (b) | Letni faktorji obremenitve v vseh mikro izdvojenih sistemih so nizki. Faktor obremenitve v letu 2012 na nobenem od mikro izdvojenih sistemov ni bil večji od 0,54. Povprečna obremenitev in najvišja povprečna obremenitev v vrednosti 0,38 sta še manjši. Ob upoštevanju prednostnega dostopa obnovljivih virov energije in dejstva, da tu uporabljeni faktorji obremenitve odražajo ves elektroenergetskih sistem mikro izdvojenih sistemov, je faktor obremenitve za konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih še manjši.
  Letni faktor obremenitve v grškem povezanem sistemu je običajno 50 % za vse enote in 65 % za toplotne enote (6).
  Letni faktor obremenitve je pokazatelj dejanske uporabe elektrarn v določenem letu in torej njihove sposobnosti za zaslužek.
  Vse večji tržni delež obnovljivih virov energije bo še nadalje zmanjšal obremenitev, ki jo morajo oskrbovati konvencionalne elektrarne. |
| --- | --- |

(b)

Letni faktorji obremenitve v vseh mikro izdvojenih sistemih so nizki. Faktor obremenitve v letu 2012 na nobenem od mikro izdvojenih sistemov ni bil večji od 0,54. Povprečna obremenitev in najvišja povprečna obremenitev v vrednosti 0,38 sta še manjši. Ob upoštevanju prednostnega dostopa obnovljivih virov energije in dejstva, da tu uporabljeni faktorji obremenitve odražajo ves elektroenergetskih sistem mikro izdvojenih sistemov, je faktor obremenitve za konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih še manjši.

Letni faktor obremenitve v grškem povezanem sistemu je običajno 50 % za vse enote in 65 % za toplotne enote (6).

Letni faktor obremenitve je pokazatelj dejanske uporabe elektrarn v določenem letu in torej njihove sposobnosti za zaslužek.

Vse večji tržni delež obnovljivih virov energije bo še nadalje zmanjšal obremenitev, ki jo morajo oskrbovati konvencionalne elektrarne.

| (c) | Obstajajo številni projekti, katerih namen je povezati nepovezane otoke, zlasti Kiklade in Kreto, s celinskim grškim povezanim sistemom. Kakor je zgoraj obrazloženo, konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih niso tako učinkovite kot elektrarne, postavljene v povezanih sistemih, in torej verjetno ne bodo mogle preživeti, ko bodo nepovezani otoki, na katerih se nahajajo, postali del povezanega sistema.
  Možnost, da bo izdvojeni sistem postal del povezanega sistema je torej resna zavora za vlaganje v konvencionalne zmogljivosti nepovezanih otokov. |
| --- | --- |

(c)

Obstajajo številni projekti, katerih namen je povezati nepovezane otoke, zlasti Kiklade in Kreto, s celinskim grškim povezanim sistemom. Kakor je zgoraj obrazloženo, konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih niso tako učinkovite kot elektrarne, postavljene v povezanih sistemih, in torej verjetno ne bodo mogle preživeti, ko bodo nepovezani otoki, na katerih se nahajajo, postali del povezanega sistema.

Možnost, da bo izdvojeni sistem postal del povezanega sistema je torej resna zavora za vlaganje v konvencionalne zmogljivosti nepovezanih otokov.

| (d) | Relativno majhna obremenitev, ki jo je treba oskrbovati, pomeni, da relativno majne spremembe v povpraševanju lahko vplivajo na proizvodne zmogljivosti, ki se zahtevajo v določenem izdvojenem sistemu. Pomanjkanje zmogljivosti za povezovanje pomeni, da je treba vse spremembe povpraševanja nujno oskrbeti s proizvodnimi zmogljivostmi znotraj mikro izdvojenega sistema.
  Ta dejavnik povečuje potrebo po hitrem in prilagodljivem odzivu na dolgoročnejše spremembe v povpraševanju.
  To potrebo po prilagodljivosti še dodatno povečujejo težave pri iskanju ustreznih lokacij za konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih ter trajanje postopkov pridobivanja dovoljenj. |
| --- | --- |

(d)

Relativno majhna obremenitev, ki jo je treba oskrbovati, pomeni, da relativno majne spremembe v povpraševanju lahko vplivajo na proizvodne zmogljivosti, ki se zahtevajo v določenem izdvojenem sistemu. Pomanjkanje zmogljivosti za povezovanje pomeni, da je treba vse spremembe povpraševanja nujno oskrbeti s proizvodnimi zmogljivostmi znotraj mikro izdvojenega sistema.

Ta dejavnik povečuje potrebo po hitrem in prilagodljivem odzivu na dolgoročnejše spremembe v povpraševanju.

To potrebo po prilagodljivosti še dodatno povečujejo težave pri iskanju ustreznih lokacij za konvencionalne elektrarne na nepovezanih otokih ter trajanje postopkov pridobivanja dovoljenj.

| (e) | Razmerje med najvišjim in najnižjim letnim povpraševanjem za leto 2012 (7) v vseh mikro izdvojenih sistemih je vsaj 3,35, vendar je višje, pogosto veliko višje, v določenem mikro izdvojenem sistemu. Tako sta povprečno razmerje in mediana med najvišjim in najnižjim povpraševanjem 6,27 in 5,98.
  Razmerje med najvišjim in najnižjim povpraševanjem za leto 2010 je v grškem povezanem sistemu bilo približno 3.
  Večje razmerje med najvišjim in najnižjim povpraševanjem odraža stopnjo prilagodljivosti in rezerv, ki morajo tudi za vsako določeno leto biti na voljo v okviru proizvodnih zmogljivosti, postavljenih v izdvojenem sistemu.
  V zvezi s tem je vredno opozoriti na dejstvo, da je leta 2012 približno 60 % porabe v mikro izdvojenih sistemih predstavljajo prenosni generatorji električne energije. |
| --- | --- |

(e)

Razmerje med najvišjim in najnižjim letnim povpraševanjem za leto 2012 (7) v vseh mikro izdvojenih sistemih je vsaj 3,35, vendar je višje, pogosto veliko višje, v določenem mikro izdvojenem sistemu. Tako sta povprečno razmerje in mediana med najvišjim in najnižjim povpraševanjem 6,27 in 5,98.

Razmerje med najvišjim in najnižjim povpraševanjem za leto 2010 je v grškem povezanem sistemu bilo približno 3.

Večje razmerje med najvišjim in najnižjim povpraševanjem odraža stopnjo prilagodljivosti in rezerv, ki morajo tudi za vsako določeno leto biti na voljo v okviru proizvodnih zmogljivosti, postavljenih v izdvojenem sistemu.

V zvezi s tem je vredno opozoriti na dejstvo, da je leta 2012 približno 60 % porabe v mikro izdvojenih sistemih predstavljajo prenosni generatorji električne energije.

| (49) | Komisija torej zaključuje, da za delovanje konvencionalnih elektrarn v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih iz zgornje tabele obstajajo vsebinske težave. |
| --- | --- |

(49)

Komisija torej zaključuje, da za delovanje konvencionalnih elektrarn v izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih iz zgornje tabele obstajajo vsebinske težave.

4.3   OCENA ODSTOPANJA OD POGLAVJA III, ZA KATEREGA JE BILA VLOŽENA PROŠNJA

4.3.1   Odstopanja od določb poglavja III ni mogoče uporabiti za nove zmogljivosti

| (50) | Odstopanje od določb poglavja III se lahko v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES odobri le za obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(50)

Odstopanje od določb poglavja III se lahko v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES odobri le za obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih zmogljivosti.

| (51) | Odstopanja od določb v poglavju III Direktive 2009/72/ES torej ni mogoče odobriti za nove zmogljivosti. |
| --- | --- |

(51)

Odstopanja od določb v poglavju III Direktive 2009/72/ES torej ni mogoče odobriti za nove zmogljivosti.

| (52) | Če se v postopku izdaje energetskega dovoljenja za nove zmogljivosti za izdvojene sisteme na nepovezanih otokih ne pridobi ustrezno dovoljenje za nove zmogljivosti, lahko grški organ glede na to, da so ti sistemi distribucijska omrežja, namesto tega preuči možnost uporabe določb člena 7(3) Direktive 2009/72/ES tudi za nove male konvencionalne zmogljivosti. Te zmogljivosti lahko na primer vključujejo začasne proizvodne zmogljivosti, ki so lahko dolgoročno na voljo, ne da bi bile trajno dodeljene določeni lokaciji. |
| --- | --- |

(52)

Če se v postopku izdaje energetskega dovoljenja za nove zmogljivosti za izdvojene sisteme na nepovezanih otokih ne pridobi ustrezno dovoljenje za nove zmogljivosti, lahko grški organ glede na to, da so ti sistemi distribucijska omrežja, namesto tega preuči možnost uporabe določb člena 7(3) Direktive 2009/72/ES tudi za nove male konvencionalne zmogljivosti. Te zmogljivosti lahko na primer vključujejo začasne proizvodne zmogljivosti, ki so lahko dolgoročno na voljo, ne da bi bile trajno dodeljene določeni lokaciji.

4.3.2   Odstopanja od določb poglavja III ni mogoče uporabiti za Kreto

| (53) | Vsi nepovezani otoki so torej mikro izdvojeni sistemi, razen Krete, ki je mali izdvojeni sistem. |
| --- | --- |

(53)

Vsi nepovezani otoki so torej mikro izdvojeni sistemi, razen Krete, ki je mali izdvojeni sistem.

| (54) | Zato odstopanja od določb v poglavju III Direktive 2009/72/ES ni mogoče odobriti za Kreto. |
| --- | --- |

(54)

Zato odstopanja od določb v poglavju III Direktive 2009/72/ES ni mogoče odobriti za Kreto.

4.3.3   Odstopanje od določb v poglavju III ne zajema obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije in obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije

| (55) | V prošnji ni izrecno navedeno, da se odstopanje nanaša le na konvencionalne obrate. |
| --- | --- |

(55)

V prošnji ni izrecno navedeno, da se odstopanje nanaša le na konvencionalne obrate.

| (56) | Vendar člen 133(3) grškega zakona 4001/2011 električno energijo, proizvedeno z uporabo obnovljivih virov energije, v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali v hibridnih elektrarnah in v elektrarnah samoproizvajalkah, izrecno izključuje iz področja uporabe izključnega dovoljenja za proizvodnjo, ki se lahko izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju. Enako velja na podlagi člena 225 kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih. |
| --- | --- |

(56)

Vendar člen 133(3) grškega zakona 4001/2011 električno energijo, proizvedeno z uporabo obnovljivih virov energije, v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali v hibridnih elektrarnah in v elektrarnah samoproizvajalkah, izrecno izključuje iz področja uporabe izključnega dovoljenja za proizvodnjo, ki se lahko izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju. Enako velja na podlagi člena 225 kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih.

| (57) | Poleg tega se navedena utemeljitev nanaša na hujše težave zgolj pri obratovanju konvencionalnih elektrarn. Dejansko je razumljivo, da se te elektrarne soočajo s hujšimi težavami, saj se med drugim vse bolj uveljavljajo obnovljivi viri energije. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega se navedena utemeljitev nanaša na hujše težave zgolj pri obratovanju konvencionalnih elektrarn. Dejansko je razumljivo, da se te elektrarne soočajo s hujšimi težavami, saj se med drugim vse bolj uveljavljajo obnovljivi viri energije.

| (58) | Zato odstopanja od določb poglavja III Direktive 2009/72/ES za proizvodne obrate, ki niso konvencionalne elektrarne, ne bi bilo mogoče odobriti, saj zanj niso bili podani utemeljeni razlogi, tudi če bi bila prošnja vložena v ta namen. |
| --- | --- |

(58)

Zato odstopanja od določb poglavja III Direktive 2009/72/ES za proizvodne obrate, ki niso konvencionalne elektrarne, ne bi bilo mogoče odobriti, saj zanj niso bili podani utemeljeni razlogi, tudi če bi bila prošnja vložena v ta namen.

4.3.4   Odstopanje za izdajo dovoljenja za obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih zmogljivosti se lahko odobri.

| (59) | Glede na navedene hujše težave pri obratovanju konvencionalnih elektrarn znotraj malih izdvojenih sistemov se lahko odobri odstopanje za izdajo dovoljenja za obstoječe konvencionalne zmogljivosti, če gre za obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih konvencionalnih zmogljivosti. To dovoljenje se lahko neposredno izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju. |
| --- | --- |

(59)

Glede na navedene hujše težave pri obratovanju konvencionalnih elektrarn znotraj malih izdvojenih sistemov se lahko odobri odstopanje za izdajo dovoljenja za obstoječe konvencionalne zmogljivosti, če gre za obnovo, nadgradnjo in razširitev obstoječih konvencionalnih zmogljivosti. To dovoljenje se lahko neposredno izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju.

| (60) | Za namene tega odstopanja:






  (a) | obstoječe konvencionalne proizvodne zmogljivosti zajemajo projekte za gradnjo konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, za katere je regulativni organ za energijo že izdal dovoljenje, ki ni bilo preklicano na datum, ko začne veljati ta sklep; |
| --- | --- | --- |

(60)

Za namene tega odstopanja:

(a)

obstoječe konvencionalne proizvodne zmogljivosti zajemajo projekte za gradnjo konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, za katere je regulativni organ za energijo že izdal dovoljenje, ki ni bilo preklicano na datum, ko začne veljati ta sklep;

| (b) | popolno uničenje glavnih proizvodnih zmogljivosti na obstoječem mestu in njihova zamenjava z novim objektom za proizvodnjo električne energije velja za gradnjo novih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

popolno uničenje glavnih proizvodnih zmogljivosti na obstoječem mestu in njihova zamenjava z novim objektom za proizvodnjo električne energije velja za gradnjo novih zmogljivosti;

| (c) | postavitev začasnih proizvodnih zmogljivosti na območju obstoječih zmogljivosti velja za razširitev obstoječih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

postavitev začasnih proizvodnih zmogljivosti na območju obstoječih zmogljivosti velja za razširitev obstoječih zmogljivosti.

| (61) | Vendar ne obstajajo razlogi za odstopanje od meril in pogojev, kot so tisti iz člena 7(2) Direktive 2009/72/ES, na podlagi katerih se dovoljenje izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju. |
| --- | --- |

(61)

Vendar ne obstajajo razlogi za odstopanje od meril in pogojev, kot so tisti iz člena 7(2) Direktive 2009/72/ES, na podlagi katerih se dovoljenje izda javnemu elektrogospodarskemu podjetju.

| (62) | Če pa se odstopanje javnemu elektrogospodarskemu podjetju odobri neposredno, je pomembno, da se navedejo obveznosti glede roka, do katerega mora konvencionalna elektrarna z dovoljenjem popolnoma obratovati, in vključijo določbe, ki zagotavljajo popolno in dejansko izpolnjevanje teh obveznosti. Regulativni organ za energijo lahko po izteku tega roka neposredno izdano dovoljenje po lastni presoji podaljša, vendar le, če so razlogi za iztek popolnoma zunaj nadzora javnega elektrogospodarskega podjetja. Regulativni organ za energijo bi moral po izteku roka voditi postopek izdaje dovoljenja, ki bi bil popolnoma skladen s členom 7(1) Direktive 2009/72/ES, torej bi vključeval udeležbo tretjih strani. |
| --- | --- |

(62)

Če pa se odstopanje javnemu elektrogospodarskemu podjetju odobri neposredno, je pomembno, da se navedejo obveznosti glede roka, do katerega mora konvencionalna elektrarna z dovoljenjem popolnoma obratovati, in vključijo določbe, ki zagotavljajo popolno in dejansko izpolnjevanje teh obveznosti. Regulativni organ za energijo lahko po izteku tega roka neposredno izdano dovoljenje po lastni presoji podaljša, vendar le, če so razlogi za iztek popolnoma zunaj nadzora javnega elektrogospodarskega podjetja. Regulativni organ za energijo bi moral po izteku roka voditi postopek izdaje dovoljenja, ki bi bil popolnoma skladen s členom 7(1) Direktive 2009/72/ES, torej bi vključeval udeležbo tretjih strani.

4.3.5   Odstopanje ne more zajemati javnih razpisov za nove zmogljivosti.

| (63) | Na podlagi opredelitve se javni razpis v skladu s členom 8 Direktive 2009/72/ES nanaša na zmogljivosti, ki jih je še treba zgraditi in zanje izdati dovoljenje, torej gre za nove zmogljivosti. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi opredelitve se javni razpis v skladu s členom 8 Direktive 2009/72/ES nanaša na zmogljivosti, ki jih je še treba zgraditi in zanje izdati dovoljenje, torej gre za nove zmogljivosti.

| (64) | Zaradi navedenih razlogov se odstopanje za nove zmogljivosti ne bi smelo odobriti v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(64)

Zaradi navedenih razlogov se odstopanje za nove zmogljivosti ne bi smelo odobriti v skladu s členom 44(1) Direktive 2009/72/ES.

4.4   OCENA ODSTOPANJA OD POGLAVJA VIII, ZA KATEREGA JE BILA VLOŽENA PROŠNJA

4.4.1   Odstopanje od določb poglavja VIII ne zajema člena 32 o dostopu tretjih strani do sistema

| (65) | Vloga se nanaša na odstopanje od poglavja VIII Direktive 2009/72/ES in se torej lahko šteje, da vključuje prošnjo za odstopanje od določb člena 32 o dostopu tretjih strani do sistema. |
| --- | --- |

(65)

Vloga se nanaša na odstopanje od poglavja VIII Direktive 2009/72/ES in se torej lahko šteje, da vključuje prošnjo za odstopanje od določb člena 32 o dostopu tretjih strani do sistema.

| (66) | V vlogi ni podrobno opredeljeno, ali se zahtevano odstopanje nanaša tudi na člen 32 Direktive 2009/72/ES, prav tako niso navedeni morebitni razlogi za to odstopanje. Namesto tega mora grški operater distribucijskega sistema DEDDIE v skladu z zakonom 4001/2011 in kodeksom upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih tretjim stranem nediskriminacijsko zagotoviti dostop do distribucijskega sistema, ki ga upravlja (člen 127 zakona 4001/2011). Zato tega odstopanja ni mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(66)

V vlogi ni podrobno opredeljeno, ali se zahtevano odstopanje nanaša tudi na člen 32 Direktive 2009/72/ES, prav tako niso navedeni morebitni razlogi za to odstopanje. Namesto tega mora grški operater distribucijskega sistema DEDDIE v skladu z zakonom 4001/2011 in kodeksom upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih tretjim stranem nediskriminacijsko zagotoviti dostop do distribucijskega sistema, ki ga upravlja (člen 127 zakona 4001/2011). Zato tega odstopanja ni mogoče odobriti.

4.4.2   Odstopanje od člena 33 o odprtju trga in vzajemnosti

4.4.2.1   Ni razlogov za trajno odstopanje od člena 33 Direktive 2009/72/ES

| (67) | V prošnji se v glavnem zagovarja stališče, da bi moralo biti javno elektrogospodarsko podjetje edini dobavitelj, ki bi imel dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanem otoku, ker naj bi imel operater na nepovezanih otokih zaradi razvoja infrastrukture, ki je potrebna za obratovanje in nadzor trga z električno energijo v mikro izdvojenih sistemih, poleg infrastrukture, ki je nujna za odprtje trga za tretje dobavitelje, operativne stroške, ki presegajo morebitne koristi za porabnike zaradi odprtja trga. |
| --- | --- |

(67)

V prošnji se v glavnem zagovarja stališče, da bi moralo biti javno elektrogospodarsko podjetje edini dobavitelj, ki bi imel dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanem otoku, ker naj bi imel operater na nepovezanih otokih zaradi razvoja infrastrukture, ki je potrebna za obratovanje in nadzor trga z električno energijo v mikro izdvojenih sistemih, poleg infrastrukture, ki je nujna za odprtje trga za tretje dobavitelje, operativne stroške, ki presegajo morebitne koristi za porabnike zaradi odprtja trga.

| (68) | Kot je razvidno iz stališča regulativnega organa za energijo, se z infrastrukturo na nepovezanih otokih skuša omogočiti izvrševanje obveznosti javnih storitev v skladu z veljavnim pravom na pregleden, preverljiv in nediskriminacijski način. Poleg tega je ta infrastruktura nujna za obratovanje izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, in sicer s tehničnega in ekonomskega vidika. Ker je ta infrastruktura vsekakor nujna za izpolnitev teh zahtev, ne glede na to, koliko dobaviteljev na nepovezanih otokih ima dovoljenje, se torej z odprtjem trga stroški infrastrukture ne povečajo. |
| --- | --- |

(68)

Kot je razvidno iz stališča regulativnega organa za energijo, se z infrastrukturo na nepovezanih otokih skuša omogočiti izvrševanje obveznosti javnih storitev v skladu z veljavnim pravom na pregleden, preverljiv in nediskriminacijski način. Poleg tega je ta infrastruktura nujna za obratovanje izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, in sicer s tehničnega in ekonomskega vidika. Ker je ta infrastruktura vsekakor nujna za izpolnitev teh zahtev, ne glede na to, koliko dobaviteljev na nepovezanih otokih ima dovoljenje, se torej z odprtjem trga stroški infrastrukture ne povečajo.

| (69) | Tudi če je potrebna podobna infrastruktura, odprtje trga samo po sebi ni povezano s tehničnim obratovanjem izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih ali izvrševanjem obveznosti javnih storitev na teh otokih, saj ni vzročne povezave med tehničnim in ekonomskim obratovanjem teh sistemov ter izvrševanjem obveznosti javnih storitev v skladu z ustreznimi pravnimi zahtevami na eni strani ter vprašanjem, ali ima dovoljenje za dobavo električne energije na nepovezanih otokih odjemalcem eden ali več dobaviteljev, na drugi strani. |
| --- | --- |

(69)

Tudi če je potrebna podobna infrastruktura, odprtje trga samo po sebi ni povezano s tehničnim obratovanjem izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih ali izvrševanjem obveznosti javnih storitev na teh otokih, saj ni vzročne povezave med tehničnim in ekonomskim obratovanjem teh sistemov ter izvrševanjem obveznosti javnih storitev v skladu z ustreznimi pravnimi zahtevami na eni strani ter vprašanjem, ali ima dovoljenje za dobavo električne energije na nepovezanih otokih odjemalcem eden ali več dobaviteljev, na drugi strani.

| (70) | Res je, da se višji stroški proizvodnje na nepovezanih otokih v primerjavi s stroški proizvodnje v povezanem sistemu morajo nadomestiti s sredstvi od dobaviteljev, dejavnih na nepovezanih otokih, s porazdelitvijo posameznega deleža nadomestila za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih glede na prodajo električne energije odjemalcem. V vsakem primeru pa je treba določiti stroške proizvodnje na nepovezanih otokih, da se določi finančno nadomestilo za obveznosti javnih storitev na teh otokih, ne glede na število tam dejavnih dobaviteljev. |
| --- | --- |

(70)

Res je, da se višji stroški proizvodnje na nepovezanih otokih v primerjavi s stroški proizvodnje v povezanem sistemu morajo nadomestiti s sredstvi od dobaviteljev, dejavnih na nepovezanih otokih, s porazdelitvijo posameznega deleža nadomestila za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih glede na prodajo električne energije odjemalcem. V vsakem primeru pa je treba določiti stroške proizvodnje na nepovezanih otokih, da se določi finančno nadomestilo za obveznosti javnih storitev na teh otokih, ne glede na število tam dejavnih dobaviteljev.

| (71) | Edina dodatna zahteva za odprtje trga je porazdelitev posameznega deleža nadomestila za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih vsakemu dobavitelju glede na prodajo električne energije odjemalcem. Tudi s tem povezani podatki o odjemalcih, zlasti merilni podatki, so potrebni ne glede na to, ali ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih eden ali več dobaviteljev. |
| --- | --- |

(71)

Edina dodatna zahteva za odprtje trga je porazdelitev posameznega deleža nadomestila za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih vsakemu dobavitelju glede na prodajo električne energije odjemalcem. Tudi s tem povezani podatki o odjemalcih, zlasti merilni podatki, so potrebni ne glede na to, ali ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih eden ali več dobaviteljev.

| (72) | Dodelitev nadomestila za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih dobaviteljem torej vključuje le zmožnost pripisa merilnih podatkov o odjemalcih posameznemu dobavitelju z dovoljenjem, kar pa je v glavnem upravni postopek na podlagi informacij, ki se v celoti oziroma v zelo veliki meri zbirajo neodvisno od tega, ali je na nepovezanih otokih trg odprt ali ne. Ta zmožnost je tudi osnovni pogoj za pravilno delovanje vsakega trga dobave električne energije. Zato se ti stroški ne morejo sprejeti kot utemeljen razlog za odstopanje zaradi odprtja trga, saj ne gre za stroške, ki so značilni za obratovanje izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih in povezani s hujšimi težavami pri tem obratovanju. |
| --- | --- |

(72)

Dodelitev nadomestila za obveznost javnih storitev na nepovezanih otokih dobaviteljem torej vključuje le zmožnost pripisa merilnih podatkov o odjemalcih posameznemu dobavitelju z dovoljenjem, kar pa je v glavnem upravni postopek na podlagi informacij, ki se v celoti oziroma v zelo veliki meri zbirajo neodvisno od tega, ali je na nepovezanih otokih trg odprt ali ne. Ta zmožnost je tudi osnovni pogoj za pravilno delovanje vsakega trga dobave električne energije. Zato se ti stroški ne morejo sprejeti kot utemeljen razlog za odstopanje zaradi odprtja trga, saj ne gre za stroške, ki so značilni za obratovanje izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih in povezani s hujšimi težavami pri tem obratovanju.

| (73) | Dodati je treba, da je priprava registrov za pripis merilnih podatkov dobaviteljem del infrastrukture, ki jo je treba vzpostaviti. Ker bo vzpostavitev načrtovane celotne infrastrukture omogočila optimalno obratovanje izdvojenih elektroenergetskih sistemov, popolna uresničitev s tem povezanih naložb ni nujen pogoj za odprtje trga. |
| --- | --- |

(73)

Dodati je treba, da je priprava registrov za pripis merilnih podatkov dobaviteljem del infrastrukture, ki jo je treba vzpostaviti. Ker bo vzpostavitev načrtovane celotne infrastrukture omogočila optimalno obratovanje izdvojenih elektroenergetskih sistemov, popolna uresničitev s tem povezanih naložb ni nujen pogoj za odprtje trga.

| (74) | Dejstvo, da se lahko povprečni letni variabilni proizvodni stroški za posamezen nepovezani otok zelo razlikujejo, ni pomembno. Ta razlika bi se, tudi če bi bila utemeljena, namreč nanašala na stroške proizvodnje električne energije znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih Ta znesek je treba določiti že zaradi izvrševanja obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v skladu s pravnimi zahtevami, nanj pa tudi nikakor ne vpliva, koliko dobaviteljev ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih. Glede na to, da izvrševanje obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih že zdaj temelji na mesečnem sistemu za vsak izdvojeni sistem posebej, je tudi malo verjetno, da bi lahko velike letne razlike na posamezen nepovezani otok povzročile bistvene težave. |
| --- | --- |

(74)

Dejstvo, da se lahko povprečni letni variabilni proizvodni stroški za posamezen nepovezani otok zelo razlikujejo, ni pomembno. Ta razlika bi se, tudi če bi bila utemeljena, namreč nanašala na stroške proizvodnje električne energije znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih Ta znesek je treba določiti že zaradi izvrševanja obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v skladu s pravnimi zahtevami, nanj pa tudi nikakor ne vpliva, koliko dobaviteljev ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih. Glede na to, da izvrševanje obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih že zdaj temelji na mesečnem sistemu za vsak izdvojeni sistem posebej, je tudi malo verjetno, da bi lahko velike letne razlike na posamezen nepovezani otok povzročile bistvene težave.

| (75) | Na podlagi zgoraj navedenega število dobaviteljev, ki ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, ni samo po sebi povezano s tehničnim ali ekonomskim obratovanjem izdvojenih sistemov ali z izvrševanjem obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v skladu s pravnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(75)

Na podlagi zgoraj navedenega število dobaviteljev, ki ima dovoljenje za dobavo električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, ni samo po sebi povezano s tehničnim ali ekonomskim obratovanjem izdvojenih sistemov ali z izvrševanjem obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih v skladu s pravnimi zahtevami.

| (76) | K temu je mogoče dodati, da prednosti odprtja trga presegajo morebitne stroške. Kot je ugotovil regulativni organ za energijo, drugi dobavitelji na nepovezanih otokih zagotavljajo precejšnje dodatne koristi za tamkajšnje odjemalce, saj poleg dobave električne energije nudijo druge storitve. |
| --- | --- |

(76)

K temu je mogoče dodati, da prednosti odprtja trga presegajo morebitne stroške. Kot je ugotovil regulativni organ za energijo, drugi dobavitelji na nepovezanih otokih zagotavljajo precejšnje dodatne koristi za tamkajšnje odjemalce, saj poleg dobave električne energije nudijo druge storitve.

| (77) | Na podlagi tega se prošnja za trajno odstopanje od člena 33 ne bi smela odobriti. |
| --- | --- |

(77)

Na podlagi tega se prošnja za trajno odstopanje od člena 33 ne bi smela odobriti.

4.4.2.2   Omejeno trajanje odstopanja od člena 33 Direktive 2009/72/ES za izdvojene sisteme

| (78) | Glede na navedeno, je treba priznati, da je treba zaradi odprtja trga vzpostaviti praktične ureditve, da lahko izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih obratujejo popolnoma v skladu s kodeksom upravljanja tamkajšnjih elektroenergetskih sistemov. Praktične težave, povezane z odprtjem trga, lahko vključujejo nerazpoložljivost registra, ki je nujen, da se števci in merilni podatki pripišejo dobaviteljem, ali dejstvo, da še ni optimalne sestave infrastrukture. Na podlagi tega je mogoče predvideti odobritev časovno omejenega odstopanja od člena 33 Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(78)

Glede na navedeno, je treba priznati, da je treba zaradi odprtja trga vzpostaviti praktične ureditve, da lahko izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih obratujejo popolnoma v skladu s kodeksom upravljanja tamkajšnjih elektroenergetskih sistemov. Praktične težave, povezane z odprtjem trga, lahko vključujejo nerazpoložljivost registra, ki je nujen, da se števci in merilni podatki pripišejo dobaviteljem, ali dejstvo, da še ni optimalne sestave infrastrukture. Na podlagi tega je mogoče predvideti odobritev časovno omejenega odstopanja od člena 33 Direktive 2009/72/ES.

| (79) | Pri oceni trajanja tega odstopanja od poglavja VIII je pomembno upoštevati naslednji dve točki:






  (a) | kot že navedeno, je najpomembnejši element, ki je nujen, da se omogoči odprtje trga na nepovezanih otokih, razpoložljivost registra na teh otokih, da se lahko merilni podatki pripišejo posameznemu dobavitelju. V členu 327(4) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih je navedeno, da bo za to potreben register dokončno pripravljen najpozneje dve leti po začetku veljavnosti tega kodeksa. Razpoložljivost tega registra je namreč nujen pogoj za odprtje trga v praktičnem smislu; |
| --- | --- | --- |

(79)

Pri oceni trajanja tega odstopanja od poglavja VIII je pomembno upoštevati naslednji dve točki:

(a)

kot že navedeno, je najpomembnejši element, ki je nujen, da se omogoči odprtje trga na nepovezanih otokih, razpoložljivost registra na teh otokih, da se lahko merilni podatki pripišejo posameznemu dobavitelju. V členu 327(4) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih je navedeno, da bo za to potreben register dokončno pripravljen najpozneje dve leti po začetku veljavnosti tega kodeksa. Razpoložljivost tega registra je namreč nujen pogoj za odprtje trga v praktičnem smislu;

| (b) | vsekakor bi bilo odprtje trga na nepovezanih otokih praktično lažje izvesti, če bi bil naložbeni program za infrastrukturo, ki se bo postavila na nepovezanih otokih, zaključen, vendar to ni nujna zahteva. V členu 237(7) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih je določen načrt, na podlagi katerega naj bi bili vsi sedanji nepovezani otoki opremljeni z dodatno infrastrukturo, in sicer naj bi bila ta postavljena najpozneje pet let po začetku veljavnosti kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

vsekakor bi bilo odprtje trga na nepovezanih otokih praktično lažje izvesti, če bi bil naložbeni program za infrastrukturo, ki se bo postavila na nepovezanih otokih, zaključen, vendar to ni nujna zahteva. V členu 237(7) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih je določen načrt, na podlagi katerega naj bi bili vsi sedanji nepovezani otoki opremljeni z dodatno infrastrukturo, in sicer naj bi bila ta postavljena najpozneje pet let po začetku veljavnosti kodeksa.

| (80) | Torej bi bilo treba odobriti odstopanje od odprtja trga za obdobje najmanj dveh let od začetka veljavnosti kodeksa, tj. do 17. februarja 2016, da se pripravijo registri, ki so nujna zahteva za odprtje trga. Ker je treba vso infrastrukturo postaviti v petih letih od začetka veljavnosti kodeksa, bi bilo treba veljavnost odstopanja za vsak izdvojeni sistem na nepovezanih otokih v vsakem primeru omejiti na obdobje petih let od začetka veljavnosti kodeksa, tj. do 17. februarja 2019. Ker pa je lahko odstopanje utemeljeno le, če ostajajo precejšnje konkretne težave za odprtje trga, ki so neposredno povezane z nedokončanjem naložbenega programa za infrastrukturo na nepovezanih otokih, bi bilo treba redno preverjati, ali obstajajo te težave na posameznem izdvojenem sistemu. Pri tem preverjanju bi bilo treba za referenčno merilo uporabljati naložbeni načrt operaterja DEDDIE za postavitev zahtevane infrastrukture na nepovezanih otokih, ki ga je odobril pristojni grški organ. Zato bi moral biti ta načrt dokončno pripravljen in odobren do 17. februarja 2015. |
| --- | --- |

(80)

Torej bi bilo treba odobriti odstopanje od odprtja trga za obdobje najmanj dveh let od začetka veljavnosti kodeksa, tj. do 17. februarja 2016, da se pripravijo registri, ki so nujna zahteva za odprtje trga. Ker je treba vso infrastrukturo postaviti v petih letih od začetka veljavnosti kodeksa, bi bilo treba veljavnost odstopanja za vsak izdvojeni sistem na nepovezanih otokih v vsakem primeru omejiti na obdobje petih let od začetka veljavnosti kodeksa, tj. do 17. februarja 2019. Ker pa je lahko odstopanje utemeljeno le, če ostajajo precejšnje konkretne težave za odprtje trga, ki so neposredno povezane z nedokončanjem naložbenega programa za infrastrukturo na nepovezanih otokih, bi bilo treba redno preverjati, ali obstajajo te težave na posameznem izdvojenem sistemu. Pri tem preverjanju bi bilo treba za referenčno merilo uporabljati naložbeni načrt operaterja DEDDIE za postavitev zahtevane infrastrukture na nepovezanih otokih, ki ga je odobril pristojni grški organ. Zato bi moral biti ta načrt dokončno pripravljen in odobren do 17. februarja 2015.

| (81) | Da se odprtje trga ne bi po nepotrebnem zavleklo, bi moral regulativni organ za energijo odobriti naložbeni načrt za infrastrukturo operaterja DEDDIE, pri čemer bi moral izdvojene sisteme na Kreti in Rodosu prednostno obravnavati, saj sta najbolj poseljena. |
| --- | --- |

(81)

Da se odprtje trga ne bi po nepotrebnem zavleklo, bi moral regulativni organ za energijo odobriti naložbeni načrt za infrastrukturo operaterja DEDDIE, pri čemer bi moral izdvojene sisteme na Kreti in Rodosu prednostno obravnavati, saj sta najbolj poseljena.

| (82) | Operater DEDDIE bi moral 17. februarja 2016 in nato vsako leto do 17. februarja 2019 pripraviti poročilo in v njem natančno opredeliti razloge, zaradi katerih pri posameznih izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih še ni bilo izvedeno odprtje trga, grški regulativni organ pa bi moral to poročilo odobriti. Poročilo bi bilo treba objaviti in o tem uradno obvestiti Komisijo |
| --- | --- |

(82)

Operater DEDDIE bi moral 17. februarja 2016 in nato vsako leto do 17. februarja 2019 pripraviti poročilo in v njem natančno opredeliti razloge, zaradi katerih pri posameznih izdvojenih sistemih na nepovezanih otokih še ni bilo izvedeno odprtje trga, grški regulativni organ pa bi moral to poročilo odobriti. Poročilo bi bilo treba objaviti in o tem uradno obvestiti Komisijo

4.4.3   Odstopanje od določb poglavja VIII ne zajema člena 34

| (83) | Vloga se nanaša na odstopanje od poglavja VIII Direktive 2009/72/ES in se torej lahko šteje, da vključuje zahtevo za odstopanje od člena 34 o neposrednih daljnovodih v skladu s členom 2(15) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(83)

Vloga se nanaša na odstopanje od poglavja VIII Direktive 2009/72/ES in se torej lahko šteje, da vključuje zahtevo za odstopanje od člena 34 o neposrednih daljnovodih v skladu s členom 2(15) Direktive 2009/72/ES.

| (84) | V vlogi ni navedeno, ali zahtevano odstopanje zajema tudi člen 34 Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(84)

V vlogi ni navedeno, ali zahtevano odstopanje zajema tudi člen 34 Direktive 2009/72/ES.

| (85) | Zato se odstopanje od člena 34 Direktive 2009/72/ES ne bi smelo odobriti (tudi če naj bi bila prošnja vložena v ta namen), saj zanj niso bili podani utemeljeni razlogi. |
| --- | --- |

(85)

Zato se odstopanje od člena 34 Direktive 2009/72/ES ne bi smelo odobriti (tudi če naj bi bila prošnja vložena v ta namen), saj zanj niso bili podani utemeljeni razlogi.

4.4.4   Povezovalni daljnovodi – prošnja za odstopanje od poglavij III in VIII

| (86) | To odstopanje se nanaša na mikro izdvojene sisteme, za katere je značilno prav dejstvo, da niso povezani z drugimi elektroenergetskimi sistemi oziroma, v primeru malih izdvojenih sistemov, le v zelo omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(86)

To odstopanje se nanaša na mikro izdvojene sisteme, za katere je značilno prav dejstvo, da niso povezani z drugimi elektroenergetskimi sistemi oziroma, v primeru malih izdvojenih sistemov, le v zelo omejenem obsegu.

| (87) | Vendar:






  (a) | naj bi bila na podlagi nedavno odobrenega desetletnega razvojnega načrta grškega operaterja prenosnega sistema, neodvisnega operaterja prenosnega sistema električne energije ADMIE d.d., povezava Kikladov do leta 2018 dokončno vzpostavljena v treh fazah, pri čemer naj bi bili nekateri otoki tega otočja z grškim povezanim sistemom povezani že precej pred tem datumom; |
| --- | --- | --- |

(87)

Vendar:

(a)

naj bi bila na podlagi nedavno odobrenega desetletnega razvojnega načrta grškega operaterja prenosnega sistema, neodvisnega operaterja prenosnega sistema električne energije ADMIE d.d., povezava Kikladov do leta 2018 dokončno vzpostavljena v treh fazah, pri čemer naj bi bili nekateri otoki tega otočja z grškim povezanim sistemom povezani že precej pred tem datumom;

| (b) | povezava Krete naj bi bila dokončno vzpostavljena do leta 2020. Pomembni deli projekta za obdobje prvih treh let so vključeni v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE, ki je bil potrjen leta 2013. Končni načrt je treba vključiti v desetletni razvojni načrt, ki bo potrjen leta 2014. |
| --- | --- |

(b)

povezava Krete naj bi bila dokončno vzpostavljena do leta 2020. Pomembni deli projekta za obdobje prvih treh let so vključeni v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE, ki je bil potrjen leta 2013. Končni načrt je treba vključiti v desetletni razvojni načrt, ki bo potrjen leta 2014.

| (88) | Izrecno je treba določiti, da sedanje odstopanje za posamezen izdvojeni sistem samodejno preneha veljati takoj, ko povezava med posameznim izdvojenim sistemom in grškim povezanim sistemom popolnoma obratuje. |
| --- | --- |

(88)

Izrecno je treba določiti, da sedanje odstopanje za posamezen izdvojeni sistem samodejno preneha veljati takoj, ko povezava med posameznim izdvojenim sistemom in grškim povezanim sistemom popolnoma obratuje.

| (89) | Grški operater distribucijskega sistema DEDDIE je v 100-odstotni lasti javnega elektrogospodarskega podjetja, čeprav je od njega pravno in funkcionalno ločen. V nasprotju z operaterjem distribucijskega sistema v skladu z Direktivo 2009/72/ES, ima operater DEDDIE obsežne naloge pri obratovanju izdvojenih sistemov in proizvodnji električne energije na nepovezanih otokih, vključno s konvencionalnimi proizvodnimi zmogljivostmi v lasti javnega elektrogospodarskega podjetja, za kar pa seveda prejme tudi plačilo. Kot že navedeno, medsebojna povezanost vpliva na ekonomsko sposobnost konvencionalnih elektrarn znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih. |
| --- | --- |

(89)

Grški operater distribucijskega sistema DEDDIE je v 100-odstotni lasti javnega elektrogospodarskega podjetja, čeprav je od njega pravno in funkcionalno ločen. V nasprotju z operaterjem distribucijskega sistema v skladu z Direktivo 2009/72/ES, ima operater DEDDIE obsežne naloge pri obratovanju izdvojenih sistemov in proizvodnji električne energije na nepovezanih otokih, vključno s konvencionalnimi proizvodnimi zmogljivostmi v lasti javnega elektrogospodarskega podjetja, za kar pa seveda prejme tudi plačilo. Kot že navedeno, medsebojna povezanost vpliva na ekonomsko sposobnost konvencionalnih elektrarn znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih.

| (90) | Odstopanja bi se morala odobriti le, če so sorazmerna in ne presegajo tega, kar je nujno. Zato je treba zagotoviti jasne spodbude in preglednost pri odločanju o tem, ali naj se izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih povežejo. |
| --- | --- |

(90)

Odstopanja bi se morala odobriti le, če so sorazmerna in ne presegajo tega, kar je nujno. Zato je treba zagotoviti jasne spodbude in preglednost pri odločanju o tem, ali naj se izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih povežejo.

| (91) | V členu 108 zakona 4001/2011 je navedeno:
  „Operater ADMIE d.d. grškemu regulativnemu organu do 31. marca vsako leto [...] predloži desetletni razvojni načrt grškega prenosnega sistema za električno energijo, v katerem zlasti: [...] (c) predloži študijo stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu [...], in sicer s tehničnega in finančnega vidika, zlasti za [...] konektorje med otoki in prenosnim sistemom, vključno s časovnim okvirom, ocenjenim denarnim tokom in zahteve po financiranju za vse naložbene projekte“. |
| --- | --- |

(91)

V členu 108 zakona 4001/2011 je navedeno:

„Operater ADMIE d.d. grškemu regulativnemu organu do 31. marca vsako leto [...] predloži desetletni razvojni načrt grškega prenosnega sistema za električno energijo, v katerem zlasti: [...] (c) predloži študijo stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu [...], in sicer s tehničnega in finančnega vidika, zlasti za [...] konektorje med otoki in prenosnim sistemom, vključno s časovnim okvirom, ocenjenim denarnim tokom in zahteve po financiranju za vse naložbene projekte“

| (92) | Da bi jasne spodbude in preglednost v zvezi z odločanjem o tem, ali naj se izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih povežejo, dejansko obstajale, bi moral grški organ določiti, da:






  (a) | operaterja ADMIE in DEDDIE ter regulativni organ za energijo v okviru izdaje dovoljenj ali javnih razpisov za obstoječe in nove zmogljivosti v posameznem izdvojenem sistemu na nepovezanem otoku sistematično upoštevajo druge možnosti za povezavo izdvojenega sistema, katerega del je posamezni nepovezani otok. Izdajo tega dovoljenja za obstoječe ali nove zmogljivosti bi bilo treba zavrniti, če bi bila gradnja povezovalnega daljnovoda stroškovno učinkovitejša. Stroški bi morali zajemati vse stroške dobave električne energije končnim odjemalcem znotraj izdvojenega sistema, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih; |
| --- | --- | --- |

(92)

Da bi jasne spodbude in preglednost v zvezi z odločanjem o tem, ali naj se izdvojeni sistemi na nepovezanih otokih povežejo, dejansko obstajale, bi moral grški organ določiti, da:

(a)

operaterja ADMIE in DEDDIE ter regulativni organ za energijo v okviru izdaje dovoljenj ali javnih razpisov za obstoječe in nove zmogljivosti v posameznem izdvojenem sistemu na nepovezanem otoku sistematično upoštevajo druge možnosti za povezavo izdvojenega sistema, katerega del je posamezni nepovezani otok. Izdajo tega dovoljenja za obstoječe ali nove zmogljivosti bi bilo treba zavrniti, če bi bila gradnja povezovalnega daljnovoda stroškovno učinkovitejša. Stroški bi morali zajemati vse stroške dobave električne energije končnim odjemalcem znotraj izdvojenega sistema, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih;

| (b) | se v študiji stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 upoštevajo le dejanski naložbeni in obratovalni stroški povezave. V študiji pa se zlasti ne bi smele upoštevali izgube prihodkov konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, ki so že postavljene na nepovezanih otokih, in zmanjšanje njihove vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

se v študiji stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 upoštevajo le dejanski naložbeni in obratovalni stroški povezave. V študiji pa se zlasti ne bi smele upoštevali izgube prihodkov konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, ki so že postavljene na nepovezanih otokih, in zmanjšanje njihove vrednosti;

| (c) | regulativni organ za energijo skupaj z desetletnim naložbenim načrtom operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 objavi skupne stroške dobave električne energije odjemalcem v vsakem od izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev. Če gradnja povezovalnega daljnovoda ni vključena v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011, kakor ga odobri regulativni organ za energijo, ta organ na lastno pobudo ali na preprosto zahtevo tretje strani, organizira razpisni postopek iz člena 22(7)(b) Direktive 2009/72/ES za gradnjo povezovalnega daljnovoda, ki bo povezoval enega ali več izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih. Povezovalni daljnovod bi bilo treba zgraditi, če bi se z njegovo izgradnjo zmanjšali skupni stroški dobave električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

regulativni organ za energijo skupaj z desetletnim naložbenim načrtom operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 objavi skupne stroške dobave električne energije odjemalcem v vsakem od izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev. Če gradnja povezovalnega daljnovoda ni vključena v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011, kakor ga odobri regulativni organ za energijo, ta organ na lastno pobudo ali na preprosto zahtevo tretje strani, organizira razpisni postopek iz člena 22(7)(b) Direktive 2009/72/ES za gradnjo povezovalnega daljnovoda, ki bo povezoval enega ali več izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih. Povezovalni daljnovod bi bilo treba zgraditi, če bi se z njegovo izgradnjo zmanjšali skupni stroški dobave električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev;

| (d) | regulativni organ za energijo določi jasen rok za zaključek gradnje povezovalnega daljnovoda. Če se ta daljnovod ne bi zgradil ali se ne bi zgradil v roku, ki ga je določil regulativni organ, bi bilo treba zahtevati odškodnino za neuresničene stroškovne prihranke. |
| --- | --- |

(d)

regulativni organ za energijo določi jasen rok za zaključek gradnje povezovalnega daljnovoda. Če se ta daljnovod ne bi zgradil ali se ne bi zgradil v roku, ki ga je določil regulativni organ, bi bilo treba zahtevati odškodnino za neuresničene stroškovne prihranke.

4.5   TRAJANJE

| (93) | Dejstva, na katerih temelji obstoječe odstopanje, je treba pregledovati, zlasti potem, ko naj bi bili načrti za povezavo nekaterih izdvojenih sistemov zaključeni in ko pretečejo roki za postavitev infrastrukture iz člena 237 kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih. |
| --- | --- |

(93)

Dejstva, na katerih temelji obstoječe odstopanje, je treba pregledovati, zlasti potem, ko naj bi bili načrti za povezavo nekaterih izdvojenih sistemov zaključeni in ko pretečejo roki za postavitev infrastrukture iz člena 237 kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih.

| (94) | Torej naj bi morebitno odstopanje veljalo do 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(94)

Torej naj bi morebitno odstopanje veljalo do 1. januarja 2021.

4.6   RETROAKTIVNI UČINEK

| (95) | Kot navedeno zgoraj, vloga z dne 17. januarja 2012 obnavlja prvotno vlogo, vloženo leta 2003. |
| --- | --- |

(95)

Kot navedeno zgoraj, vloga z dne 17. januarja 2012 obnavlja prvotno vlogo, vloženo leta 2003.

| (96) | Člen 26(1) Direktive 2003/54/ES, ki je bila z Direktivo 2009/72/ES razveljavljena, je tudi vseboval določbe, na podlagi katerih so lahko države članice v primeru hujših težav pri obratovanju svojih malih in mikro izdvojenih sistemov vložile prošnjo za odstopanje od nekaterih določb direktive. Sklicevanje na člen 26(1) razveljavljene Direktive 2003/54/ES se v skladu s členom 48 Direktive 2009/72/ES šteje za sklicevanje na člen 44(1) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(96)

Člen 26(1) Direktive 2003/54/ES, ki je bila z Direktivo 2009/72/ES razveljavljena, je tudi vseboval določbe, na podlagi katerih so lahko države članice v primeru hujših težav pri obratovanju svojih malih in mikro izdvojenih sistemov vložile prošnjo za odstopanje od nekaterih določb direktive. Sklicevanje na člen 26(1) razveljavljene Direktive 2003/54/ES se v skladu s členom 48 Direktive 2009/72/ES šteje za sklicevanje na člen 44(1) Direktive 2009/72/ES.

| (97) | Opredelitvi malega izdvojenega sistema in mikro izdvojenega sistema iz člena 2(26) in (27) Direktive 2003/54/ES sta enaki opredelitvama v členu 2(26) in (27) Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(97)

Opredelitvi malega izdvojenega sistema in mikro izdvojenega sistema iz člena 2(26) in (27) Direktive 2003/54/ES sta enaki opredelitvama v členu 2(26) in (27) Direktive 2009/72/ES.

| (98) | Obe opredelitvi se nanašata na povpraševanje po električni energiji v izdvojenih sistemih v letu 1996, kar se ni spremenilo. Poleg tega Kreta leta 2003 kot tudi leta 2012 in na datum začetka veljavnosti sedanjega odstopanja ni bila povezana z grškim povezanim sistemom. |
| --- | --- |

(98)

Obe opredelitvi se nanašata na povpraševanje po električni energiji v izdvojenih sistemih v letu 1996, kar se ni spremenilo. Poleg tega Kreta leta 2003 kot tudi leta 2012 in na datum začetka veljavnosti sedanjega odstopanja ni bila povezana z grškim povezanim sistemom.

| (99) | Na podlagi tega za vse mikro in male izdvojene elektroenergetske sisteme, ki v vlogi veljajo za mikro in male izdvojene sisteme, velja, da so za take sisteme veljali tudi v prvotni vlogi in se bodo enako šteli, ko bo sedanja odločitev o dostopanju začela veljati. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi tega za vse mikro in male izdvojene elektroenergetske sisteme, ki v vlogi veljajo za mikro in male izdvojene sisteme, velja, da so za take sisteme veljali tudi v prvotni vlogi in se bodo enako šteli, ko bo sedanja odločitev o dostopanju začela veljati.

| (100) | Torej ni pravnih ali dejanskih sprememb v zvezi z malimi in mikro izdvojenimi sistemi, ki lahko izpolnjujejo pogoje za odstopanje v skladu z Direktivo 2003/54/ES in Direktivo 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(100)

Torej ni pravnih ali dejanskih sprememb v zvezi z malimi in mikro izdvojenimi sistemi, ki lahko izpolnjujejo pogoje za odstopanje v skladu z Direktivo 2003/54/ES in Direktivo 2009/72/ES.

| (101) | V skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES je bilo mogoče odobriti odstopanje od njenega poglavja III, ki vsebuje enake določbe o postopkih izdaje energetskega dovoljenja za nove zmogljivosti in javnem razpisu za nove zmogljivosti kot poglavje III Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(101)

V skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES je bilo mogoče odobriti odstopanje od njenega poglavja III, ki vsebuje enake določbe o postopkih izdaje energetskega dovoljenja za nove zmogljivosti in javnem razpisu za nove zmogljivosti kot poglavje III Direktive 2009/72/ES.

| (102) | V skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES je bilo mogoče odobriti odstopanje od njenega poglavja VII, ki vsebuje enake določbe o dostopu tretjih strani, odprtju trga in neposrednih daljnovodih kot poglavje VIII Direktive 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES je bilo mogoče odobriti odstopanje od njenega poglavja VII, ki vsebuje enake določbe o dostopu tretjih strani, odprtju trga in neposrednih daljnovodih kot poglavje VIII Direktive 2009/72/ES.

| (103) | Če bi Komisija v odgovoru na prvotno vlogo odstopanje odobrila, bi lahko to pod istimi pogoji storila v okviru sedanjega odstopanja v skladu z Direktivo 2009/72/ES. |
| --- | --- |

(103)

Če bi Komisija v odgovoru na prvotno vlogo odstopanje odobrila, bi lahko to pod istimi pogoji storila v okviru sedanjega odstopanja v skladu z Direktivo 2009/72/ES.

| (104) | Poleg tega se dejanske razmere od leta 2003 niso spremenile. Pravzaprav se geografske razmere nepovezanih otokov, gospodarski dejavniki, ki vplivajo na obratovanje elektroenergetskih sistemov znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih in narava hujših težav pri obratovanju konvencionalnih elektrarn znotraj teh sistemov od leta 2003 niso bistveno spremenili. |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega se dejanske razmere od leta 2003 niso spremenile. Pravzaprav se geografske razmere nepovezanih otokov, gospodarski dejavniki, ki vplivajo na obratovanje elektroenergetskih sistemov znotraj izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih in narava hujših težav pri obratovanju konvencionalnih elektrarn znotraj teh sistemov od leta 2003 niso bistveno spremenili.

| (105) | Komisija na prvotno prošnjo iz leta 2003 še ni odgovorila, kar ne bi smelo škodovati Helenski republiki. Helenska republika je izpolnila svoje obveznosti v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES in členom 44(1) Direktive 2009/72/ES ter je vložila ustrezno utemeljeno prošnjo za odstopanje v skladu s tema členoma za izdvojene sisteme na nepovezanih otokih. |
| --- | --- |

(105)

Komisija na prvotno prošnjo iz leta 2003 še ni odgovorila, kar ne bi smelo škodovati Helenski republiki. Helenska republika je izpolnila svoje obveznosti v skladu s členom 26(1) Direktive 2003/54/ES in členom 44(1) Direktive 2009/72/ES ter je vložila ustrezno utemeljeno prošnjo za odstopanje v skladu s tema členoma za izdvojene sisteme na nepovezanih otokih.

| (106) | Zato je primerno, da sedanji sklep o odstopanju začne veljati od datuma uradne vloge prvotne prošnje, tj. od 5. decembra 2003 – |
| --- | --- |

(106)

Zato je primerno, da sedanji sklep o odstopanju začne veljati od datuma uradne vloge prvotne prošnje, tj. od 5. decembra 2003 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep velja za male in mikro izdvojene sisteme, kakor so opredeljeni v tabeli.

Za namene tega sklepa je Kreta mali izdvojeni sistem, vsi drugi izdvojeni sistemi pa so mikro izdvojeni sistemi.

Člen 2

1.   Za male in mikro izdvojene sisteme se odobri odstopanje od določb člena 33 Direktive 2009/72/ES.

2.   Odstopanje velja do 17. februarja 2016 ali do postavitve infrastrukture v celoti, kakor je določeno v členu 237(7) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih, če je ta datum pozneje. V vsakem primeru pa odstopanje preneha veljati17. februarja 2019.

3.   Grški organi do 17. februarja 2015 pripravijo načrt za naložbe v infrastrukturo v skladu s členom 237(7) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov, v katerem za vsak izdvojeni sistem na nepovezanih otokih posebej določijo datum, do katerega mora biti infrastruktura postavljena. V načrtu se Kreta in Rodos prednostno obravnavata.

4.   Grški organ 17. februarja 2016 in nato vsako leto do 17. februarja 2019 pripravi poročilo, v katerem za vsak izdvojeni sistem na nepovezanih otokih podrobno navede: (a) ali se je trg odprl; (b) kakšno je stanje naložb v infrastrukturo glede na ustrezen načrt; (c) katere precejšnje konkretne težave še ostajajo za odprtje trga; in (d) ali je te težave mogoče pripisati neizpolnitvi naložb v infrastrukturo, kakor je določeno v členu 237(7) kodeksa upravljanja elektroenergetskih sistemov na nepovezanih otokih.

Člen 3

1.   Odstopanje od določb člena 7(1) Direktive 2009/72/ES, na podlagi katerega se lahko javnemu elektrogospodarskemu podjetju neposredno izda dovoljenje za obnovo, nadgradnjo ali razširitev obstoječih konvencionalnih zmogljivosti v mikro izdvojenih sistemih, se odobri.

2.   Za namene tega odstopanja:

| (a) | obstoječe konvencionalne proizvodne zmogljivosti vključujejo projekte za obnovo, nadgradnjo in razširitev konvencionalnih zmogljivosti, za katere na datum uradnega obvestila o tem sklepu obstaja veljavno dovoljenje, ki ga je izdal regulativni organ za energijo; |
| --- | --- |

(a)

obstoječe konvencionalne proizvodne zmogljivosti vključujejo projekte za obnovo, nadgradnjo in razširitev konvencionalnih zmogljivosti, za katere na datum uradnega obvestila o tem sklepu obstaja veljavno dovoljenje, ki ga je izdal regulativni organ za energijo;

| (b) | popolno uničenje glavnih proizvodnih zmogljivosti na obstoječem mestu in njihova zamenjava z novim objektom za proizvodnjo električne energije ne velja za obstoječe zmogljivosti, temveč za gradnjo novih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

popolno uničenje glavnih proizvodnih zmogljivosti na obstoječem mestu in njihova zamenjava z novim objektom za proizvodnjo električne energije ne velja za obstoječe zmogljivosti, temveč za gradnjo novih zmogljivosti;

| (c) | postavitev začasnih konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti na območju obstoječih zmogljivosti se upošteva kot razširitev obstoječih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

postavitev začasnih konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti na območju obstoječih zmogljivosti se upošteva kot razširitev obstoječih zmogljivosti.

3.   Ko dovoljenje, izdano v skladu s prvim odstavkom, preneha veljati, ga lahko regulativni organ za energijo po lastni presoji podaljša, če so razlogi za zamude popolnoma zunaj nadzora javnega elektrogospodarskega podjetja.

4.   To odstopanje se ne uporablja več za dovoljenja, ki so bila izdana v skladu s prvim odstavkom in so prenehala veljati ali so bila preklicana.

5.   Vse druge določbe člena 7 Direktive 2009/72/ES se še naprej v celoti uporabljajo.

6.   Odstopanje velja do 1. januarja 2021.

Člen 4

1.   Ko so mali in mikro izdvojeni sistemi povezani s povezanim sistemom, se zanje odstopanja iz tega sklepa prenehajo uporabljati.

2.   Grški organ:

| (a) | v okviru izdaje dovoljenja ali javnega razpisa za nove zmogljivosti v posameznem izdvojenem sistemu na nepovezanih otokih sistematično upošteva druge možnosti za povezavo izdvojenega sistema, katerega del je posamezen nepovezani otok. Izdaja dovoljenja za obstoječe ali nove zmogljivosti se zavrne, če je gradnja povezovalnega daljnovoda stroškovno učinkovitejša. Stroški zajemajo vse stroške dobave električne energije končnim odjemalcem znotraj izdvojenega sistema, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih; |
| --- | --- |

(a)

v okviru izdaje dovoljenja ali javnega razpisa za nove zmogljivosti v posameznem izdvojenem sistemu na nepovezanih otokih sistematično upošteva druge možnosti za povezavo izdvojenega sistema, katerega del je posamezen nepovezani otok. Izdaja dovoljenja za obstoječe ali nove zmogljivosti se zavrne, če je gradnja povezovalnega daljnovoda stroškovno učinkovitejša. Stroški zajemajo vse stroške dobave električne energije končnim odjemalcem znotraj izdvojenega sistema, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev na nepovezanih otokih;

| (b) | določi, da se v študiji stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu, ki jo v skladu s členom 108 zakona 4001/2011 pripravi operater ADMIE, obravnavajo le dejanski naložbeni in obratovalni stroški načrtovanih povezav. V študiji se ne upoštevajo izgube prihodkov konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, ki so že postavljene na nepovezanih otokih, in zmanjšanje njihove vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

določi, da se v študiji stroškov in koristi za pomembna dela na prenosnem sistemu, ki jo v skladu s členom 108 zakona 4001/2011 pripravi operater ADMIE, obravnavajo le dejanski naložbeni in obratovalni stroški načrtovanih povezav. V študiji se ne upoštevajo izgube prihodkov konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, ki so že postavljene na nepovezanih otokih, in zmanjšanje njihove vrednosti;

| (c) | skupaj z desetletnim naložbenim načrtom operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 objavi skupne stroške dobave električne energije odjemalcem v vsakem od izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev. Če gradnja povezovalnega daljnovoda ni vključena v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011, kakor ga je odobril regulativni organ za energijo, grški organ na lastno pobudo ali na preprosto zahtevo tretje strani, organizira razpisni postopek iz člena 22(7)(b) Direktive 2009/72/ES za gradnjo povezovalnega daljnovoda, ki bo povezoval enega ali več izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih. Povezovalni daljnovod se zgradi, če se z njegovo gradnjo zmanjšajo skupni stroški dobave električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

skupaj z desetletnim naložbenim načrtom operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011 objavi skupne stroške dobave električne energije odjemalcem v vsakem od izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev. Če gradnja povezovalnega daljnovoda ni vključena v desetletni razvojni načrt operaterja ADMIE iz člena 108 zakona 4001/2011, kakor ga je odobril regulativni organ za energijo, grški organ na lastno pobudo ali na preprosto zahtevo tretje strani, organizira razpisni postopek iz člena 22(7)(b) Direktive 2009/72/ES za gradnjo povezovalnega daljnovoda, ki bo povezoval enega ali več izdvojenih sistemov na nepovezanih otokih. Povezovalni daljnovod se zgradi, če se z njegovo gradnjo zmanjšajo skupni stroški dobave električne energije odjemalcem na nepovezanih otokih, vključno z nadomestilom za obveznosti javnih storitev;

| (d) | določi jasen rok za zaključek gradnje povezovalnega daljnovoda. Če se ta daljnovod ne zgradi ali se ne zgradi v določenem roku, grški organ zahteva odškodnino za neuresničene stroškovne prihranke. |
| --- | --- |

(d)

določi jasen rok za zaključek gradnje povezovalnega daljnovoda. Če se ta daljnovod ne zgradi ali se ne zgradi v določenem roku, grški organ zahteva odškodnino za neuresničene stroškovne prihranke.

Člen 5

Ta sklep se uporablja od 5. decembra 2003.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 14. avgusta 2014

Za Komisijo

Michel BARNIER

Podpredsednik

---

(1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

1

(2)  Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (UL L 176, 15.7.2003, str. 37).

2

(3)  Uradni list vlade št. 270/B/7.2.2014.

3

(4)  Člen 36 zakona 4067/2012 je breme kritja dodatnih stroškov preložil z dobaviteljev na odjemalce. V skladu s tem členom ta sistem po uveljavitvi kodeksa o nepovezanih otokih po členu 130 zakona 4001/2011 velja, dokler se ne dodelijo obveznosti javnih storitev v skladu s členom 55 zakona 4001/2011.

4

(5)  Uradni list vlade št. 2783/B/2.12.2011.

5

(6)  Trenutno so zaradi izjemnih razmer, ki jih je ustvarila grška gospodarska kriza, zmanjšane na 37 % za vse enote in 42 % za toplotne enote.

6

(7)  Vrednosti za leto 2012 se nanašajo na skoraj vse izdvojene sisteme z nekaterimi izjemami, za katere se uporabljajo vrednosti za leto 2011, saj so to zadnje vrednosti, ki so na voljo.

7

---