# Europos Sąjungos L 246/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 246 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. rugpjūčio 21d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 246

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. rugpjūčio 21d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 904/2014, kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 1 |
| | | 2014 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 905/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 26 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/535/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktūrizavimui Slovėnijoje, kurią Slovėnija planuoja teikti Nova Ljubljanska banka d.d.
  (pranešta dokumentu C(2013) 9632)

   (
  1
  ) | 28 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 904/2014, kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

1

2014 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 905/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

26

SPRENDIMAI

2014/535/ES

*

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktūrizavimui Slovėnijoje, kurią Slovėnija planuoja teikti Nova Ljubljanska banka d.d.
  (pranešta dokumentu C(2013) 9632)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu C(2013) 9632)

1

28

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 229, 2014 7 31 ) | 59 |

Klaidų ištaisymas

*

2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 229, 2014 7 31 )

( OL L 229, 2014 7 31 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 21.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 246/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 904/2014

2014 m. rugpjūčio 20 d.

kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2013 m. lapkričio 29 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2013 m. lapkričio 29 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, susijusio su importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės mononatrio glutamatui taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, susijusio su importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės mononatrio glutamatui taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

| (3) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi bendrovės „Ajinomoto Foods Europe SAS“ (toliau – skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungos mononatrio glutamato gamintojo, pagaminančio 100 % viso Sąjungoje pagaminamo mononatrio glutamato, 2013 m. spalio 16 d. pateiktą skundą. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi bendrovės „Ajinomoto Foods Europe SAS“ (toliau – skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungos mononatrio glutamato gamintojo, pagaminančio 100 % viso Sąjungoje pagaminamo mononatrio glutamato, 2013 m. spalio 16 d. pateiktą skundą. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Suinteresuotosios šalys

| (4) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.

| (5) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

| (6) | Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

a)   Atranka

| (7) | Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau – atranka). |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau – atranka).

1.   Nesusijusių importuotojų atranka

| (8) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(8)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (9) | Keturiolika nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį ir geografinę padėtį Sąjungoje atrinko tris bendroves. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(9)

Keturiolika nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį ir geografinę padėtį Sąjungoje atrinko tris bendroves. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta.

| (10) | Galiausiai viena iš trijų atrinktų bendrovių bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(10)

Galiausiai viena iš trijų atrinktų bendrovių bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

2.   Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (11) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių Indonezijos gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(11)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių Indonezijos gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (12) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti keturi nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(12)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti keturi nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

b)   Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas

| (13) | Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, keturiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, keturiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje.

| (14) | Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas iš trijų atrinktų nesusijusių importuotojų, vienas prekiautojas, trys iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų ir penki naudotojai. |
| --- | --- |

(14)

Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas iš trijų atrinktų nesusijusių importuotojų, vienas prekiautojas, trys iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų ir penki naudotojai.

| (15) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebendradarbiaujantis atrinktas eksportuojantis gamintojas buvo susijęs su kitu atrinktu eksportuojančiu gamintoju, kuris bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebendradarbiaujantis atrinktas eksportuojantis gamintojas buvo susijęs su kitu atrinktu eksportuojančiu gamintoju, kuris bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

| (16) | 15 konstatuojamojoje dalyje minėtas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis neturėtų būti laikomas susijusiu su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nes nė viena iš bendrovių neturėjo kokios nors įtakos kitos bendrovės sprendimams. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis negalėjo priversti nebendradarbiaujančios bendrovės pateikti klausimyno atsakymą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi bendrovės priklausė tiems patiems akcininkams. Todėl jos laikytos susijusiomis, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso (4) (toliau – Muitinės kodeksas) įgyvendinimo 143 straipsnio 1 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(16)

15 konstatuojamojoje dalyje minėtas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis neturėtų būti laikomas susijusiu su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nes nė viena iš bendrovių neturėjo kokios nors įtakos kitos bendrovės sprendimams. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis negalėjo priversti nebendradarbiaujančios bendrovės pateikti klausimyno atsakymą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi bendrovės priklausė tiems patiems akcininkams. Todėl jos laikytos susijusiomis, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso (4) (toliau – Muitinės kodeksas) įgyvendinimo 143 straipsnio 1 dalies d punkte.

| (17) | Trečias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Indonezijoje buvo kitas 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytai grupei priklausantis nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris apie save nepranešė. Nors toks gamintojas iš tiesų egzistuoja, atlikus tyrimą ir remiantis Eurostato duomenimis ir kitais turimais šaltiniais nerasta įrodymų, kad šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Sąjungą. Todėl šios bendrovės nebuvo prašoma pranešti apie save arba pateikti informacijos, kurios prašoma eksportuojantiems gamintojams skirtuose klausimynuose. Be to, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, visiems nebendradarbiavusiems nagrinėjamosios šalies gamintojams nustatyta visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikoma muito norma. Šis visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas grindžiamas pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir taikomas „visoms kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(17)

Trečias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Indonezijoje buvo kitas 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytai grupei priklausantis nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris apie save nepranešė. Nors toks gamintojas iš tiesų egzistuoja, atlikus tyrimą ir remiantis Eurostato duomenimis ir kitais turimais šaltiniais nerasta įrodymų, kad šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Sąjungą. Todėl šios bendrovės nebuvo prašoma pranešti apie save arba pateikti informacijos, kurios prašoma eksportuojantiems gamintojams skirtuose klausimynuose. Be to, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, visiems nebendradarbiavusiems nagrinėjamosios šalies gamintojams nustatyta visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikoma muito norma. Šis visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas grindžiamas pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir taikomas „visoms kitoms bendrovėms“.

c)   Tikrinamieji vizitai

| (18) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(18)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

| (19) | Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnis buvo atlikti šių bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojai






  — | „Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnis buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai

—

„Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija

| | Importuotojai






  — | „Falken Trade“, Olštynas, Lenkija |
| --- | --- | --- |

Importuotojai

—

„Falken Trade“, Olštynas, Lenkija

| | Naudotojai






  — | „AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai |
| --- | --- | --- |

Naudotojai

—

„AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai

| — | „Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

„Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai

| | Indonezijos eksportuojantys gamintojai






  — | „PT. Miwon Indonesia“, Džakarta, Indonezija |
| --- | --- | --- |

Indonezijos eksportuojantys gamintojai

—

„PT. Miwon Indonesia“, Džakarta, Indonezija

| — | „PT. Cheil Jedang Indonesia“, Džakarta, Indonezija |
| --- | --- |

—

„PT. Cheil Jedang Indonesia“, Džakarta, Indonezija

| | Susiję Sąjungos importuotojai






  — | „CJ Europe GmbH“, Švalbachas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

Susiję Sąjungos importuotojai

—

„CJ Europe GmbH“, Švalbachas, Vokietija

| — | „Daesang Europe B.V.“, Amstelvenas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

„Daesang Europe B.V.“, Amstelvenas, Nyderlandai

| | Susijęs prekiautojas Honkonge






  — | „CJ China Limited“, Honkongas |
| --- | --- | --- |

Susijęs prekiautojas Honkonge

—

„CJ China Limited“, Honkongas

1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (20) | Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) (5). |
| --- | --- |

(20)

Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) (5).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (21) | Nagrinėjamasis produktas yra Indonezijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau – MSG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). MSG yra maisto priedas ir daugiausia naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruoštų patiekalų skoniui sustiprinti ir prieskonių mišiniams. Pagamintas produktas – balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MSG naudojamas ne tik maistui, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti. |
| --- | --- |

(21)

Nagrinėjamasis produktas yra Indonezijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau – MSG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). MSG yra maisto priedas ir daugiausia naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruoštų patiekalų skoniui sustiprinti ir prieskonių mišiniams. Pagamintas produktas – balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MSG naudojamas ne tik maistui, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.

| (22) | Dažniausiai gaminamas fermentuojant iš įvairių cukraus šaltinių (kukurūzų krakmolo, maniokų krakmolo, cukraus sirupo, cukranendrių melasos ir cukrinių runkelių melasos). |
| --- | --- |

(22)

Dažniausiai gaminamas fermentuojant iš įvairių cukraus šaltinių (kukurūzų krakmolo, maniokų krakmolo, cukraus sirupo, cukranendrių melasos ir cukrinių runkelių melasos).

2.2.   Panašus produktas

| (23) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tapačios. |
| --- | --- |

(23)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tapačios.

| (24) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė labai skiriasi. Teigta, kad dėl šio kokybės skirtumo Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo MSG negalima pakeisti iš Indonezijos importuotu MSG ir jie neturėtų būti laikomi panašiais produktais. Šis teiginys buvo nepagrįstas ir prieštarauja tyrimo išvadoms, kuriose atskleista, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė nesiskiria. Iš tiesų, keli naudotojai pirko MSG tiek iš Indonezijos, tiek iš Sąjungos pramonės ir naudojo jį tokiai pačiai arba panašiai paskirčiai. Taigi šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(24)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė labai skiriasi. Teigta, kad dėl šio kokybės skirtumo Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo MSG negalima pakeisti iš Indonezijos importuotu MSG ir jie neturėtų būti laikomi panašiais produktais. Šis teiginys buvo nepagrįstas ir prieštarauja tyrimo išvadoms, kuriose atskleista, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė nesiskiria. Iš tiesų, keli naudotojai pirko MSG tiek iš Indonezijos, tiek iš Sąjungos pramonės ir naudojo jį tokiai pačiai arba panašiai paskirčiai. Taigi šis argumentas atmestas.

| (25) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, šiame etape Indonezijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas Sąjungoje parduodamas produktas laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, šiame etape Indonezijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas Sąjungoje parduodamas produktas laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Normalioji vertė

| (26) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(26)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (27) | Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. |
| --- | --- |

(27)

Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.

| (28) | Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Indonezijos gamintojai Indonezijos rinkoje pardavė tipiškus kiekius, palyginti su tų pačių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu. |
| --- | --- |

(28)

Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Indonezijos gamintojai Indonezijos rinkoje pardavė tipiškus kiekius, palyginti su tų pačių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu.

| (29) | Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį. |
| --- | --- |

(29)

Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.

| (30) | Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  1) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(30)

Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

1)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| 2) | vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

2)

vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (31) | Šiuo atveju visų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir visų rūšių produktų vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kaina. |
| --- | --- |

(31)

Šiuo atveju visų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir visų rūšių produktų vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kaina.

3.2.   Eksporto kaina

| (32) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje ir už jos ribų. |
| --- | --- |

(32)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje ir už jos ribų.

| (33) | Kai eksportuotojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(33)

Kai eksportuotojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

| (34) | Kai eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguota atsižvelgiant į gautą pelną (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir visas deklaruotas sąnaudas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas. |
| --- | --- |

(34)

Kai eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguota atsižvelgiant į gautą pelną (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir visas deklaruotas sąnaudas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas.

| (35) | Šiuo atžvilgiu į susijusių bendrovių gautą pelną nebuvo galima atsižvelgti, nes jis laikytas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus ir negali būti atskleistas trečiosioms šalims. Dėl šios priežasties ir neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainai nustatyti taikytas 5 % pelno dydis. Nustatyta, kad šis dydis buvo pagrįstas, nes jis taip pat buvo taikytas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės pagaminto cheminio produkto (6). |
| --- | --- |

(35)

Šiuo atžvilgiu į susijusių bendrovių gautą pelną nebuvo galima atsižvelgti, nes jis laikytas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus ir negali būti atskleistas trečiosioms šalims. Dėl šios priežasties ir neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainai nustatyti taikytas 5 % pelno dydis. Nustatyta, kad šis dydis buvo pagrįstas, nes jis taip pat buvo taikytas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės pagaminto cheminio produkto (6).

| (36) | Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad eksporto kainos pirmiems susijusiems pirkėjams vyko rinkos sąlygomis ir kad eksporto kainos nustatymas turėtų būti pagrįstas Indonezijos eksportuojančio gamintojo pirmajam susijusiam pirkėjui taikyta pardavimo kaina, o ne apskaičiuota eksporto kaina. Jie teigė, kad jų pardavimo kainos pirmiesiems susijusiems pirkėjams buvo to paties lygio kaip ir nesusijusiems Sąjungos pirkėjams taikytos kainos. |
| --- | --- |

(36)

Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad eksporto kainos pirmiems susijusiems pirkėjams vyko rinkos sąlygomis ir kad eksporto kainos nustatymas turėtų būti pagrįstas Indonezijos eksportuojančio gamintojo pirmajam susijusiam pirkėjui taikyta pardavimo kaina, o ne apskaičiuota eksporto kaina. Jie teigė, kad jų pardavimo kainos pirmiesiems susijusiems pirkėjams buvo to paties lygio kaip ir nesusijusiems Sąjungos pirkėjams taikytos kainos.

| (37) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kainų lygis buvo panašus, susijusių bendrovių sandorių kainos nebuvo tokio lygio, kad susiję importuotojai galėtų gauti pagrįstą pelną Sąjungoje. Be to, negalima neatsižvelgti į tam tikras susijusių bendrovių patirtas sąnaudas ir mišrų kompensavimą dėl kitų produktų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad vidaus sandorių kaina neatspindėjo tinkamos nagrinėjamojo produkto rinkos vertės, palyginti su pardavimu nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(37)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kainų lygis buvo panašus, susijusių bendrovių sandorių kainos nebuvo tokio lygio, kad susiję importuotojai galėtų gauti pagrįstą pelną Sąjungoje. Be to, negalima neatsižvelgti į tam tikras susijusių bendrovių patirtas sąnaudas ir mišrų kompensavimą dėl kitų produktų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad vidaus sandorių kaina neatspindėjo tinkamos nagrinėjamojo produkto rinkos vertės, palyginti su pardavimu nepriklausomiems pirkėjams.

| (38) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusių bendrovių sandorių kainos negali būti laikomos pardavimu rinkos sąlygomis ir atitinkami teiginiai buvo atmesti. Abiejų eksportuojančių gamintojų eksporto per susijusias šalis kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip nurodyta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(38)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusių bendrovių sandorių kainos negali būti laikomos pardavimu rinkos sąlygomis ir atitinkami teiginiai buvo atmesti. Abiejų eksportuojančių gamintojų eksporto per susijusias šalis kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip nurodyta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse.

3.3.   Palyginimas

| (39) | Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(39)

Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (40) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(40)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (41) | Taigi, prireikus atlikti koregavimai atsižvelgiant į importo mokesčius, lengvatas, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas visais atvejais, kai įrodyta, kad jos turėjo įtakos kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(41)

Taigi, prireikus atlikti koregavimai atsižvelgiant į importo mokesčius, lengvatas, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas visais atvejais, kai įrodyta, kad jos turėjo įtakos kainų palyginamumui.

| (42) | Vienas eksportuojantis gamintojas eksportavo MSG per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje, kuri produktą pardavė susijusiam Sąjungos importuotojui, kuris savo ruožtu produktą pardavė nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Šio pardavimo atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atliktas koregavimas dėl antkainio, kurį taikė prekiautojas ne Sąjungoje. |
| --- | --- |

(42)

Vienas eksportuojantis gamintojas eksportavo MSG per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje, kuri produktą pardavė susijusiam Sąjungos importuotojui, kuris savo ruožtu produktą pardavė nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Šio pardavimo atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atliktas koregavimas dėl antkainio, kurį taikė prekiautojas ne Sąjungoje.

| (43) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į skatinimo ir reklamos sąnaudas. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos nebuvo tiesiogiai susijusios su atskirais prekybos sandoriais vidaus rinkoje, todėl negali būti įrodyta, kad šios išlaidos turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(43)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į skatinimo ir reklamos sąnaudas. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos nebuvo tiesiogiai susijusios su atskirais prekybos sandoriais vidaus rinkoje, todėl negali būti įrodyta, kad šios išlaidos turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (44) | Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į frachto sąnaudas. Vidaus frachto sąnaudos apskaičiuotos įskaitant sąnaudas, patirtas pervežant prekes iš gamyklos į sandėlį. Tačiau šios sąnaudos buvo laikomos vidaus logistikos sąnaudomis ir todėl neatitinka sąlygų, pagal kurias normalioji vertė būtų koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą. |
| --- | --- |

(44)

Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į frachto sąnaudas. Vidaus frachto sąnaudos apskaičiuotos įskaitant sąnaudas, patirtas pervežant prekes iš gamyklos į sandėlį. Tačiau šios sąnaudos buvo laikomos vidaus logistikos sąnaudomis ir todėl neatitinka sąlygų, pagal kurias normalioji vertė būtų koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą.

| (45) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras grynumo ribas (≥ 99 %), kaip nustatyta Komisijos direktyva 2008/84/EB (7). Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad nors į Sąjungą eksportuotas MSG turėtų patenkinti šiuos reikalavimus, parduodant produktą Indonezijos vidaus rinkoje tokie reikalavimai nebuvo taikomi. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą galima pagrįsti normaliosios vertės koregavimą atsižvelgiant į fizines ir chemines savybes. |
| --- | --- |

(45)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras grynumo ribas (≥ 99 %), kaip nustatyta Komisijos direktyva 2008/84/EB (7). Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad nors į Sąjungą eksportuotas MSG turėtų patenkinti šiuos reikalavimus, parduodant produktą Indonezijos vidaus rinkoje tokie reikalavimai nebuvo taikomi. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą galima pagrįsti normaliosios vertės koregavimą atsižvelgiant į fizines ir chemines savybes.

| (46) | Tačiau suinteresuotoji šalis savo teiginio nepagrindė skaičiais, nes ji nepateikė jokių pagrįstų tokio tariamo skirtumo rinkos vertės vertinimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Indonezijos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(46)

Tačiau suinteresuotoji šalis savo teiginio nepagrindė skaičiais, nes ji nepateikė jokių pagrįstų tokio tariamo skirtumo rinkos vertės vertinimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Indonezijos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

3.4.   Dempingo skirtumas

| (47) | Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(47)

Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (48) | Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, vienas žinomas eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisija nusprendė visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą nustatyti pagal didžiausią vieno iš visiškai bendradarbiaujančių ir patikrintų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą, susijusį su tipišku eksporto kiekiu, taip pat atsižvelgdama į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, susijusio su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nustatyto dempingo skirtumo svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

(48)

Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, vienas žinomas eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisija nusprendė visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą nustatyti pagal didžiausią vieno iš visiškai bendradarbiaujančių ir patikrintų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą, susijusį su tipišku eksporto kiekiu, taip pat atsižvelgdama į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, susijusio su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nustatyto dempingo skirtumo svertinį vidurkį.

| (49) | Tuo remiantis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais išreikšti laikinieji dempingo skirtumai buvo tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas (%) |
| --- | --- | --- |
| „PT. Cheil Jedang Indonesia“ | 7,0 |
| „PT. Miwon Indonesia“ | 13,3 |
| Visos kitos bendrovės | 28,4 |

(49)

Tuo remiantis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais išreikšti laikinieji dempingo skirtumai buvo tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas (%)

„PT. Cheil Jedang Indonesia“

7,0

„PT. Miwon Indonesia“

13,3

Visos kitos bendrovės

28,4

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (50) | Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(50)

Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (51) | Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

| (52) | Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(52)

Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.

| (53) | Tvirtinta, kad bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jis buvo susijęs su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, ir kad tyrimas turėtų būti nutrauktas. Tačiau šiuo atveju nėra reikalo neįtraukti bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nepaisant jo ryšių su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, nes šis vienintelis Sąjungos gamintojas visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu ir buvo nuodugniai patikrintas. Be to, eksportuojančio Indonezijos gamintojo nebendradarbiavimas neturėjo jokio poveikio Sąjungos gamintojo pateiktų duomenų patikimumui. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(53)

Tvirtinta, kad bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jis buvo susijęs su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, ir kad tyrimas turėtų būti nutrauktas. Tačiau šiuo atveju nėra reikalo neįtraukti bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nepaisant jo ryšių su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, nes šis vienintelis Sąjungos gamintojas visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu ir buvo nuodugniai patikrintas. Be to, eksportuojančio Indonezijos gamintojo nebendradarbiavimas neturėjo jokio poveikio Sąjungos gamintojo pateiktų duomenų patikimumui. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.

| (54) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  MSG suvartojimas Sąjungoje (tonomis) | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas (2010–2011 finansiniai metai = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(54)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

MSG suvartojimas Sąjungoje (tonomis)

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Indeksas (2010–2011 finansiniai metai = 100)

100

87

93

98

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (55) | Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012–2013 finansiniais metais ir TL šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 68 konstatuojamąją dalį). Importas išliko panašaus lygio abejus metus. 2012–2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtys, ypač iš Indonezijos (žr. 57 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(55)

Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012–2013 finansiniais metais ir TL šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 68 konstatuojamąją dalį). Importas išliko panašaus lygio abejus metus. 2012–2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtys, ypač iš Indonezijos (žr. 57 konstatuojamąją dalį).

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (56) | Komisija importo apimtį nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(56)

Komisija importo apimtį nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.

| (57) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indeksas | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(57)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis)

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indeksas

100

110

212

282

Rinkos dalies indeksas

100

126

227

287

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (58) | Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) – nuo 8 638 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(58)

Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) – nuo 8 638 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per tiriamąjį laikotarpį.

| (59) | Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (– 2 %). |
| --- | --- |

(59)

Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (– 2 %).

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (60) | Komisija importo kainas nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(60)

Komisija importo kainas nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus.

| (61) | Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR už toną) | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indeksas | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(61)

Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:

3 lentelė

Importo kainos (EUR už toną)

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Indonezija

1 266

1 279

1 226

1 162

Indeksas

100

101

97

92

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (62) | Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina šiek tiek padidėjo, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo, o TL dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 6 %. |
| --- | --- |

(62)

Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina šiek tiek padidėjo, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo, o TL dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 6 %.

| (63) | Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi






  — | EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su |
| --- | --- | --- |

(63)

Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi

—

EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su

| — | atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal importo muitą ir sąnaudas po importo. |
| --- | --- |

—

atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal importo muitą ir sąnaudas po importo.

| (64) | Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras Sąjungos teisės aktais nustatytas grynumo ribas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad iš Indonezijos importuojamiems ir ne maisto sektoriuje naudojamiems produktams tokie reikalavimai nebuvo taikomi, todėl, palyginus su Sąjungos rinkoje parduodamu produktu, koregavimas dėl cheminių ar fizikinių savybių gali būti pagrįstas. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo teiginio nepagrindė skaičiais. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(64)

Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras Sąjungos teisės aktais nustatytas grynumo ribas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad iš Indonezijos importuojamiems ir ne maisto sektoriuje naudojamiems produktams tokie reikalavimai nebuvo taikomi, todėl, palyginus su Sąjungos rinkoje parduodamu produktu, koregavimas dėl cheminių ar fizikinių savybių gali būti pagrįstas. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo teiginio nepagrindė skaičiais. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas atmestas.

| (65) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos turėtų būti atsižvelgiama į valiutos kurso svyravimą. Iš tiesų, galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms iš esmės nagrinėjamas, be kita ko, nustatant priverstinį kainų mažinimą. Šiuo atveju buvo lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau apskaičiuojant žalą taikytos eksporto kainos buvo perskaičiuotos į eurus, kad jas būtų galima palyginti. Taigi šiuo atveju taikant valiutos keitimo kursą užtikrinama, kad nustatant kainų skirtumą jas būtų galima palyginti. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(65)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos turėtų būti atsižvelgiama į valiutos kurso svyravimą. Iš tiesų, galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms iš esmės nagrinėjamas, be kita ko, nustatant priverstinį kainų mažinimą. Šiuo atveju buvo lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau apskaičiuojant žalą taikytos eksporto kainos buvo perskaičiuotos į eurus, kad jas būtų galima palyginti. Taigi šiuo atveju taikant valiutos keitimo kursą užtikrinama, kad nustatant kainų skirtumą jas būtų galima palyginti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (66) | Kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Indonezijos importo Sąjungos rinkoje dydis buvo 0–5 %. |
| --- | --- |

(66)

Kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Indonezijos importo Sąjungos rinkoje dydis buvo 0–5 %.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

| (67) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(67)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

4.4.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

| (68) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis
  Indeksas | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Gamybos pajėgumų indeksas | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Pajėgumų panaudojimas
  Indeksas | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai |

(68)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Gamybos apimtis

Indeksas

100

95

107

91

Gamybos pajėgumų indeksas

100

100

100

100

Pajėgumų panaudojimas

Indeksas

100

95

107

91

Šaltinis. Klausimyno atsakymai

| (69) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų gamyba sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų padidėjo, o tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010–2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstos siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(69)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų gamyba sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų padidėjo, o tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010–2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstos siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %.

| (70) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs. |
| --- | --- |

(70)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs.

| (71) | Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011–2012 finansiniais metais, padidėjo 2012–2013 finansiniais metais, o tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą. |
| --- | --- |

(71)

Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011–2012 finansiniais metais, padidėjo 2012–2013 finansiniais metais, o tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą.

4.4.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (72) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
  Indeksas | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Rinkos dalis
  Indeksas | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(72)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis

Indeksas

100

84

85

83

Rinkos dalis

Indeksas

100

96

91

85

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (73) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MSG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusių pardavimo apimčių ir tuo pačiu padidėjusio suvartojimo ir išaugusio importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtys ir rinkos dalys labai padidėjo. |
| --- | --- |

(73)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MSG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusių pardavimo apimčių ir tuo pačiu padidėjusio suvartojimo ir išaugusio importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtys ir rinkos dalys labai padidėjo.

4.4.4.   Augimas

| (74) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %.

4.4.5.   Užimtumas ir našumas

| (75) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius
  Indeksas | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
  Indeksas | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(75)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Darbuotojų skaičius

Indeksas

100

103

107

108

Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

Indeksas

100

92

100

85

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (76) | Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo – iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. |
| --- | --- |

(76)

Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo – iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra.

| (77) | Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 4 lentelėje. |
| --- | --- |

(77)

Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 4 lentelėje.

4.4.6.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (78) | Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir kainas faktinis dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(78)

Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir kainas faktinis dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

| (79) | Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė toks pats Kinijos kilmės produktas. Tos priemonės šiuo metu nagrinėjamos kartu atliekant peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(79)

Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė toks pats Kinijos kilmės produktas. Tos priemonės šiuo metu nagrinėjamos kartu atliekant peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.7.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (80) | Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Vidutinės pardavimo kainos | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)
  Indeksas | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
  Indeksas | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai |

(80)

Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

Vidutinės pardavimo kainos

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)

Indeksas

100

107

101

97

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

Indeksas

100

120

124

130

Šaltinis. Klausimyno atsakymai

| (81) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki TL vis mažėjo. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo daugiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012–2013 finansinių metų iki TL – dar 4 %. |
| --- | --- |

(81)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki TL vis mažėjo. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo daugiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012–2013 finansinių metų iki TL – dar 4 %.

| (82) | Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 %. Nuo 2011–2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos. |
| --- | --- |

(82)

Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 %. Nuo 2011–2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos.

4.4.8.   Darbo sąnaudos

| (83) | Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
  Indeksas | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai |

(83)

Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

Indeksas

100

117

125

124

Šaltinis. Klausimyno atsakymai

| (84) | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo kokybę siekiant optimizuoti gamybos procesą. |
| --- | --- |

(84)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo kokybę siekiant optimizuoti gamybos procesą.

4.4.9.   Atsargos

| (85) | Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
  Indeksas | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
  Indeksas | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(85)

Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Atsargos

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos

Indeksas

100

82

164

143

Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

Indeksas

100

86

153

156

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (86) | Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 % Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo eksporto apimtis. Nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl padidėjusios gamybos, nes Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išliko beveik toks pats. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo, daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą siekiant sumažinti aukštą atsargų lygį. |
| --- | --- |

(86)

Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 % Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo eksporto apimtis. Nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl padidėjusios gamybos, nes Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išliko beveik toks pats. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo, daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą siekiant sumažinti aukštą atsargų lygį.

| (87) | Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų beveik padvigubėjo. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012–2013 finansiniais metais ir tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik toks pats. |
| --- | --- |

(87)

Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų beveik padvigubėjo. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012–2013 finansiniais metais ir tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik toks pats.

4.4.10.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (88) | Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
  Indeksas | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR)
  Indeksas | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investicijos (EUR)
  Indeksas | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Investicijų grąža
  Indeksas | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai |

(88)

Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)

Indeksas

100

30

– 31

– 80

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

Indeksas

100

39

– 48

– 19

Investicijos (EUR)

Indeksas

100

182

143

197

Investicijų grąža

Indeksas

100

14

– 61

– 110

Šaltinis. Klausimyno atsakymai

| (89) | Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010–2011 ir 2011–2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012–2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas. |
| --- | --- |

(89)

Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010–2011 ir 2011–2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012–2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas.

| (90) | Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %. |
| --- | --- |

(90)

Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %.

| (91) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė buvo dar nebuvo iki galo neatsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011–2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011–2012 finansiniais metais ir vėliau. |
| --- | --- |

(91)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė buvo dar nebuvo iki galo neatsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011–2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011–2012 finansiniais metais ir vėliau.

| (92) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %. |
| --- | --- |

(92)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %.

| (93) | Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.

4.4.11.   Išvada dėl žalos

| (94) | Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynųjų pinigų srautą ir investicijų grąžą. |
| --- | --- |

(94)

Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynųjų pinigų srautą ir investicijų grąžą.

| (95) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos. |
| --- | --- |

(95)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.

| (96) | Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(96)

Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (97) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Kalbama apie šiuos veiksnius:






  a) | importo iš Kinijos poveikis; |
| --- | --- | --- |

(97)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Kalbama apie šiuos veiksnius:

a)

importo iš Kinijos poveikis;

| b) | importas iš kitų trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

b)

importas iš kitų trečiųjų šalių;

| c) | Sąjungos suvartojimo pokyčiai; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos suvartojimo pokyčiai;

| d) | Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai;

| e) | Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas; |
| --- | --- |

e)

Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas;

| f) | finansų krizė; |
| --- | --- |

f)

finansų krizė;

| g) | investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai; |
| --- | --- |

g)

investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai;

| h) | žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos. |
| --- | --- |

h)

žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos.

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (98) | Siekdama nustatyti Indonezijos kilmės MSG importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą. |
| --- | --- |

(98)

Siekdama nustatyti Indonezijos kilmės MSG importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą.

| (99) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis padidėjo 182 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 187 %. Šis padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimu 17 % ir rinkos dalies sumažėjimu 15 %. Tai taip pat lėmė viso importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies sumažėjimą 71 %. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis padidėjo 182 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 187 %. Šis padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimu 17 % ir rinkos dalies sumažėjimu 15 %. Tai taip pat lėmė viso importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies sumažėjimą 71 %.

| (100) | Tuo pačiu metu Indonezijos importo kainos sumažėjo 8 %. Dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti. Dėl to labai sumažėjo pelningumas; nuo 2012–2013 finansinių metų pramonė dirbo nuostolingai, ypač per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(100)

Tuo pačiu metu Indonezijos importo kainos sumažėjo 8 %. Dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti. Dėl to labai sumažėjo pelningumas; nuo 2012–2013 finansinių metų pramonė dirbo nuostolingai, ypač per tiriamąjį laikotarpį.

| (101) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu dempingo kainomis iš Indonezijos ir kad importas iš Indonezijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(101)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu dempingo kainomis iš Indonezijos ir kad importas iš Indonezijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importo iš Kinijos poveikis

| (102) | Importui iš Kinijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 65 %, o atitinkama rinkos dalis padidėjo 68 %. Tačiau apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo – 20 %. Atsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus, dėl šio importo nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(102)

Importui iš Kinijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 65 %, o atitinkama rinkos dalis padidėjo 68 %. Tačiau apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo – 20 %. Atsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus, dėl šio importo nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (103) | Šiomis sąlygomis importas iš Kinijos negali būti laikomas prisidėjusiu prie Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu.

  11 lentelė


  Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)











  Šalis | | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Apimtis (tonomis) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Indeksas | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Indeksas | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Šaltinis. Eurostatas ir klausimyno atsakymai |

(103)

Šiomis sąlygomis importas iš Kinijos negali būti laikomas prisidėjusiu prie Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu.

11 lentelė

Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)

Šalis

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Kinija

Apimtis (tonomis)

1 518

758

1 923

2 509

Indeksas

100

50

127

165

Rinkos dalies indeksas

100

57

136

168

Vidutinė kaina (EUR už toną) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Indeksas

100

97

93

80

Šaltinis. Eurostatas ir klausimyno atsakymai

5.2.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (104) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Importas iš kitų trečiųjų šalių











  Šalis | | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilija | Apimtis (tonomis) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Indeksas | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Indeksas | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korėjos Respublika | Apimtis (tonomis) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Indeksas | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Indeksas | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnamas | Apimtis (tonomis) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Indeksas | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Indeksas | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Indeksas | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Indeksas | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Kitos trečiosios šalys (iš viso) | Apimtis (tonomis) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Indeksas | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Rinkos dalies indeksas | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Vidutinė kaina (EUR už toną) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Indeksas | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(104)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių

Šalis

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Brazilija

Apimtis (tonomis)

2 321

969

1 070

889

Indeksas

100

42

46

38

Rinkos dalies indeksas

100

48

49

39

Vidutinė kaina (EUR už toną)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indeksas

100

107

115

112

Korėjos Respublika

Apimtis (tonomis)

1 248

2 157

923

802

Indeksas

100

173

74

64

Rinkos dalies indeksas

100

198

79

65

Vidutinė kaina (EUR už toną)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indeksas

100

105

105

104

Vietnamas

Apimtis (tonomis)

5 707

6 042

1 820

769

Indeksas

100

106

32

13

Rinkos dalies indeksas

100

121

34

14

Vidutinė kaina (EUR už toną)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indeksas

100

101

106

103

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

993

681

478

434

Indeksas

100

69

48

44

Rinkos dalies indeksas

100

79

52

45

Vidutinė kaina (EUR už toną)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indeksas

100

108

128

126

Kitos trečiosios šalys (iš viso)

Apimtis (tonomis)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indeksas

100

96

42

28

Rinkos dalies indeksas

100

110

45

29

Vidutinė kaina (EUR už toną)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indeksas

100

102

111

110

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (105) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010–2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importas sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(105)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010–2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importas sumažėjo 10 %.

| (106) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. |
| --- | --- |

(106)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.

| (107) | Šis teiginys prieštaravo turimiems 13 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

  13 lentelė


  Visas importas | | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas importas | Apimtis (tonomis) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Indeksas | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(107)

Šis teiginys prieštaravo turimiems 13 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

13 lentelė

Visas importas

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Visas importas

Apimtis (tonomis)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indeksas

100

98

120

146

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (108) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių importo iš Indonezijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko. |
| --- | --- |

(108)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių importo iš Indonezijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.

5.2.3.   Sąjungos suvartojimo pokyčiai

| (109) | Sąjungos suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 2 %; tokiu sumažėjimu negalima paaiškinti 17 % sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalis sumažėjimo 15 %. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo raida nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala. |
| --- | --- |

(109)

Sąjungos suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 2 %; tokiu sumažėjimu negalima paaiškinti 17 % sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalis sumažėjimo 15 %. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo raida nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

5.2.4.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

| (110) | Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  14 lentelė


  Sąjungos pramonės eksporto veikla | 2010–2011 finansiniai metai | 2011–2012 finansiniai metai | 2012–2013 finansiniai metai | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimties indeksas | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Vidutinės vieneto kainos indeksas | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(110)

Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

14 lentelė

Sąjungos pramonės eksporto veikla

2010–2011 finansiniai metai

2011–2012 finansiniai metai

2012–2013 finansiniai metai

TL

Eksporto apimties indeksas

100

249

234

222

Vidutinės vieneto kainos indeksas

100

107

101

95

Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (111) | 2011–2012 finansiniais metais Sąjungos pramonės eksporto apimtis padidėjo, o vėlesniais metais iki tiriamojo laikotarpio šiek tiek sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį eksporto apimtis beveik padvigubėjo. Eksporto kainos tuo pačiu metu šiek tiek sumažėjo (5 %). Padidėjęs eksportas iš dalies kompensavo prarastas pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, esant stipriam kainų spaudimui, kurį darė importas dempingo kaina, jei eksporto pardavimo apimtis nebūtų padidėjusi, masto ekonomija būtų dar labiau sumažėjusi ir Sąjungos pramonės pagaminto produkto vieneto kainai būtų padarytas dar didesnis poveikis. Todėl Sąjungos pramonės eksporto veikla negalėjo turėti neigiamo poveikio žalingai padėčiai. |
| --- | --- |

(111)

2011–2012 finansiniais metais Sąjungos pramonės eksporto apimtis padidėjo, o vėlesniais metais iki tiriamojo laikotarpio šiek tiek sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį eksporto apimtis beveik padvigubėjo. Eksporto kainos tuo pačiu metu šiek tiek sumažėjo (5 %). Padidėjęs eksportas iš dalies kompensavo prarastas pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, esant stipriam kainų spaudimui, kurį darė importas dempingo kaina, jei eksporto pardavimo apimtis nebūtų padidėjusi, masto ekonomija būtų dar labiau sumažėjusi ir Sąjungos pramonės pagaminto produkto vieneto kainai būtų padarytas dar didesnis poveikis. Todėl Sąjungos pramonės eksporto veikla negalėjo turėti neigiamo poveikio žalingai padėčiai.

| (112) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje sumažėjo dėl MSG eksporto pardavimo neseniai įsigytai susijusiai maisto perdirbimo įmonei Turkijoje. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė įsigijo maisto perdirbimo įmonę tik po tiriamojo laikotarpio. Tai negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai per tiriamąjį laikotarpį. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės pardavimas susijusiai bendrovei iš Turkijos nenutraukė priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(112)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje sumažėjo dėl MSG eksporto pardavimo neseniai įsigytai susijusiai maisto perdirbimo įmonei Turkijoje. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė įsigijo maisto perdirbimo įmonę tik po tiriamojo laikotarpio. Tai negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai per tiriamąjį laikotarpį. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės pardavimas susijusiai bendrovei iš Turkijos nenutraukė priežastinio ryšio.

5.2.5.   Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas

| (113) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl neefektyvaus Sąjungos pramonės gamybos proceso. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nenurodė jokio konkretaus neefektyvumo veiksnio ir jos teiginys liko nepagrįstas. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokių galimų Sąjungos pramonės neefektyvumo veiksnių. Todėl šis teiginys buvo atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad tariamas Sąjungos pramonės neefektyvumas nenutraukė priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(113)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl neefektyvaus Sąjungos pramonės gamybos proceso. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nenurodė jokio konkretaus neefektyvumo veiksnio ir jos teiginys liko nepagrįstas. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokių galimų Sąjungos pramonės neefektyvumo veiksnių. Todėl šis teiginys buvo atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad tariamas Sąjungos pramonės neefektyvumas nenutraukė priežastinio ryšio.

5.2.6.   Finansų krizė

| (114) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl finansų krizės. Tačiau Sąjungos MSG rinka nėra sparčiai kintanti, todėl beveik nebuvo paveikta pasaulinės finansų krizės. Jei taip nebūtų ir Sąjungos pramonė iš tikrųjų būtų patyrusi nuostolių dėl pasaulinės finansų krizės, tokį patį poveikį būtų patyrę ir visi kiti MSG rinkos konkurentai. Kaip nustatyta, nepaisant pasaulinės finansų krizės Indonezijos MSG gamintojai sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Todėl nėra jokios priežasties manyti, kad Sąjungos pramonė buvo labiau paveikta pasaulinės finansų krizės nei jos konkurentai Azijoje. Dėl to šis tvirtinimas turi būti atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad finansų krizės poveikis nenutraukė priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(114)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl finansų krizės. Tačiau Sąjungos MSG rinka nėra sparčiai kintanti, todėl beveik nebuvo paveikta pasaulinės finansų krizės. Jei taip nebūtų ir Sąjungos pramonė iš tikrųjų būtų patyrusi nuostolių dėl pasaulinės finansų krizės, tokį patį poveikį būtų patyrę ir visi kiti MSG rinkos konkurentai. Kaip nustatyta, nepaisant pasaulinės finansų krizės Indonezijos MSG gamintojai sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Todėl nėra jokios priežasties manyti, kad Sąjungos pramonė buvo labiau paveikta pasaulinės finansų krizės nei jos konkurentai Azijoje. Dėl to šis tvirtinimas turi būti atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad finansų krizės poveikis nenutraukė priežastinio ryšio.

5.2.7.   Investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai

| (115) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl didelių investicijų, būtinų siekiant atitikties Sąjungoje taikomiems saugos reikalavimams. |
| --- | --- |

(115)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl didelių investicijų, būtinų siekiant atitikties Sąjungoje taikomiems saugos reikalavimams.

| (116) | Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad su ES saugos reikalavimais susijusios investicijos išliko nedidelės, palyginti su kitomis investicijomis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didelę Sąjungos pramonės investicijų dalį sudarė profilaktinei techninei priežiūrai skirtos investicijos. Investicijos labiausiai padidėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė, kuri dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis, turėjo atidėti profilaktinei priežiūrai skirtas investicijas iki tol, kol jos veikla nebebus nuostolinga. Nustačius muitus importui iš Kinijos padarytas poveikis rinkai ir Sąjungos pramonė vėl galėjo padidinti pelną ir investuoti įprastu lygiu. Vėlesniu laikotarpiu investicijos išliko tokio paties lygio ir daugiausia buvo skirtos priežiūrai. Tačiau neinvestuota į pajėgumų didinimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės investicijos nenutraukė priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(116)

Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad su ES saugos reikalavimais susijusios investicijos išliko nedidelės, palyginti su kitomis investicijomis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didelę Sąjungos pramonės investicijų dalį sudarė profilaktinei techninei priežiūrai skirtos investicijos. Investicijos labiausiai padidėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė, kuri dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis, turėjo atidėti profilaktinei priežiūrai skirtas investicijas iki tol, kol jos veikla nebebus nuostolinga. Nustačius muitus importui iš Kinijos padarytas poveikis rinkai ir Sąjungos pramonė vėl galėjo padidinti pelną ir investuoti įprastu lygiu. Vėlesniu laikotarpiu investicijos išliko tokio paties lygio ir daugiausia buvo skirtos priežiūrai. Tačiau neinvestuota į pajėgumų didinimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės investicijos nenutraukė priežastinio ryšio.

5.2.8.   Žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos

| (117) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai padidėjo pagrindinių žaliavų (t. y. pramoninio cukraus, amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties) kaina. |
| --- | --- |

(117)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai padidėjo pagrindinių žaliavų (t. y. pramoninio cukraus, amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties) kaina.

Pramoninis cukrus

| (118) | Pramoninis cukrus sudaro vieną didžiausių Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų dalių. Iš tiesų, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (įskaitant pramoninio cukraus sąnaudas) per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis (9), vidutinė pramoninio cukraus kaina Sąjungoje šiek tiek padidėjo nuo 2010–2011 finansinių metų iki 2012 m. vidurio, tačiau išliko žemesnė už pasaulinę rinkos kainą. Vėliau pramoninio cukraus kaina tiek Sąjungoje, tiek pasaulinėje rinkoje sumažėjo ir pasiekė panašų lygį. Todėl argumentas, kad žala patirta dėl padidėjusios cukraus kainos yra nepagrįstas ir turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(118)

Pramoninis cukrus sudaro vieną didžiausių Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų dalių. Iš tiesų, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (įskaitant pramoninio cukraus sąnaudas) per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis (9), vidutinė pramoninio cukraus kaina Sąjungoje šiek tiek padidėjo nuo 2010–2011 finansinių metų iki 2012 m. vidurio, tačiau išliko žemesnė už pasaulinę rinkos kainą. Vėliau pramoninio cukraus kaina tiek Sąjungoje, tiek pasaulinėje rinkoje sumažėjo ir pasiekė panašų lygį. Todėl argumentas, kad žala patirta dėl padidėjusios cukraus kainos yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.

Cheminės medžiagos

| (119) | Sąjungos pramonės amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo drauge su tarptautinėmis šių produktų kainomis. Todėl šis kainų padidėjimas padarė poveikį ne tik Sąjungos pramonei, bet ir kitiems veiklos vykdytojams. Todėl amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties kainų padidėjimo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(119)

Sąjungos pramonės amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo drauge su tarptautinėmis šių produktų kainomis. Todėl šis kainų padidėjimas padarė poveikį ne tik Sąjungos pramonei, bet ir kitiems veiklos vykdytojams. Todėl amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties kainų padidėjimo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.

Kita

| (120) | Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė didesnės energijos sąnaudos, didesnės darbo sąnaudos ir didesnės pakavimo išlaidos. Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš tiesų padidėjo (žr. 81 ir 83 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat nustatė, kad dėl importo iš Indonezijos daryto kainų spaudimo Sąjungos pramonė šių sąnaudų padidėjimo negalėjo kompensuoti (net iš dalies) pardavimo kaina. Todėl sąnaudų padidėjimo dėl šių veiksnių negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(120)

Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė didesnės energijos sąnaudos, didesnės darbo sąnaudos ir didesnės pakavimo išlaidos. Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš tiesų padidėjo (žr. 81 ir 83 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat nustatė, kad dėl importo iš Indonezijos daryto kainų spaudimo Sąjungos pramonė šių sąnaudų padidėjimo negalėjo kompensuoti (net iš dalies) pardavimo kaina. Todėl sąnaudų padidėjimo dėl šių veiksnių negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (121) | Iš pateiktos analizės matyti, kad Indonezijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2010–2011 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio labai padidėjo, o importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. |
| --- | --- |

(121)

Iš pateiktos analizės matyti, kad Indonezijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2010–2011 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio labai padidėjo, o importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

| (122) | Importo žemomis kainomis iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu ir dėl šios priežasties bei dėl daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. |
| --- | --- |

(122)

Importo žemomis kainomis iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu ir dėl šios priežasties bei dėl daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių.

| (123) | Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(123)

Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.

| (124) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiame etape Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir kiti veiksniai nenutraukė priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(124)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiame etape Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir kiti veiksniai nenutraukė priežastinio ryšio.

| (125) | Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonė patyrė dėl importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, suvartojimo pokyčių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos, tariamo Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumo, finansų krizės, investicijų, ES norminių saugos reikalavimų, žaliavų sąnaudų ir kitų sąnaudų buvo nedidelis. |
| --- | --- |

(125)

Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonė patyrė dėl importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, suvartojimo pokyčių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos, tariamo Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumo, finansų krizės, investicijų, ES norminių saugos reikalavimų, žaliavų sąnaudų ir kitų sąnaudų buvo nedidelis.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

6.1.   Pirminė pastaba

| (126) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų, naudotųjų ir žaliavų tiekėjų interesai. |
| --- | --- |

(126)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų, naudotųjų ir žaliavų tiekėjų interesai.

6.2.   Sąjungos pramonės interesai

| (127) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Indonezijos dempingo kaina padaryta materialinė žala. Beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama; per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo gamybos apimtis, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas. Ši mažėjimo tendencija taip pat nustatyta ir kitiems rodikliams, susijusiems su finansine veikla, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Tuo pačiu metu atsargų lygis padidėjo. |
| --- | --- |

(127)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Indonezijos dempingo kaina padaryta materialinė žala. Beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama; per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo gamybos apimtis, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas. Ši mažėjimo tendencija taip pat nustatyta ir kitiems rodikliams, susijusiems su finansine veikla, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Tuo pačiu metu atsargų lygis padidėjo.

| (128) | Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė nebepatirs šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas ir kompensuoti sąnaudų padidėjimą bei pradėti veikti pelningai. Tai taip pat turės teigiamą poveikį gamybos ir pardavimo apimtims. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Labai tikėtina, kad pardavimo apimtis ir rinkos dalis toliau mažės, nes dėl importo dempingo kaina toliau bus daromas spaudimas ir Sąjungos pramonė bus priversta taikyti žemas kainas Sąjungoje. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. Negalima atmesti tikimybės, kad dėl sumažėjusių pardavimo ir gamybos apimčių ir patiriamų didelių nuostolių Sąjungos pramonė bus priversta vidutinės trukmės laikotarpiu visiškai nutraukti gamybą ir dėl to sumažės užimtumas Sąjungoje. Dėl šios priežasties Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(128)

Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė nebepatirs šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas ir kompensuoti sąnaudų padidėjimą bei pradėti veikti pelningai. Tai taip pat turės teigiamą poveikį gamybos ir pardavimo apimtims. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Labai tikėtina, kad pardavimo apimtis ir rinkos dalis toliau mažės, nes dėl importo dempingo kaina toliau bus daromas spaudimas ir Sąjungos pramonė bus priversta taikyti žemas kainas Sąjungoje. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. Negalima atmesti tikimybės, kad dėl sumažėjusių pardavimo ir gamybos apimčių ir patiriamų didelių nuostolių Sąjungos pramonė bus priversta vidutinės trukmės laikotarpiu visiškai nutraukti gamybą ir dėl to sumažės užimtumas Sąjungoje. Dėl šios priežasties Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių.

| (129) | Todėl šiame etape padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(129)

Todėl šiame etape padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

6.3.   Importuotojų (prekybininkų) interesai

| (130) | Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė 14 bendrovių. Buvo atrinkti trys nesusiję importuotojai, kuriems nusiųsti klausimynai; tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą. Šioje bendrovėje atliktas patikrinimas vietoje. |
| --- | --- |

(130)

Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė 14 bendrovių. Buvo atrinkti trys nesusiję importuotojai, kuriems nusiųsti klausimynai; tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą. Šioje bendrovėje atliktas patikrinimas vietoje.

| (131) | MSG importas iš Indonezijos sudarė mažiau nei 15 % šio importuotojo apyvartos. Komisijos nuomone, nustačius muitus gali būti daromas neigiamas poveikis šios bendrovės veiklai, susijusiai su MSG, tačiau apskritai bendrovės veikla išliktų pelninga. |
| --- | --- |

(131)

MSG importas iš Indonezijos sudarė mažiau nei 15 % šio importuotojo apyvartos. Komisijos nuomone, nustačius muitus gali būti daromas neigiamas poveikis šios bendrovės veiklai, susijusiai su MSG, tačiau apskritai bendrovės veikla išliktų pelninga.

| (132) | Atliekant tyrimą apie save pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, užsiimantis MSG perpardavimu Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MSG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš MSG importuotojų – iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MSG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Tuo remiantis nuspręsta, kad bet koks antidempingo priemonių poveikis šio prekiautojo padėčiai būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(132)

Atliekant tyrimą apie save pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, užsiimantis MSG perpardavimu Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MSG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš MSG importuotojų – iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MSG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Tuo remiantis nuspręsta, kad bet koks antidempingo priemonių poveikis šio prekiautojo padėčiai būtų nedidelis.

6.4.   Naudotojų interesai

| (133) | Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MSG naudoja prieskonių mišiniams sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MSG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti. |
| --- | --- |

(133)

Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MSG naudoja prieskonių mišiniams sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MSG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.

| (134) | Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena – ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje. |
| --- | --- |

(134)

Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena – ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje.

Maisto ir gėrimų pramonės sektorius

| (135) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MSG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MSG, sąnaudų. |
| --- | --- |

(135)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MSG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MSG, sąnaudų.

| (136) | Dvi iš bendradarbiaujančių bendrovių MSG daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir iš Indonezijos neimportavo arba importavo tik nedidelį kiekį. Šių dviejų bendrovių veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG, sudarė maždaug trečdalį visos jų veiklos. Per tiriamąjį laikotarpį šios bendrovės veikė pelningai. Atsižvelgiant į šias išvadas, priemonės, kurias siūloma taikyti Indonezijai, veikiausiai turės nedaug poveikio šioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(136)

Dvi iš bendradarbiaujančių bendrovių MSG daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir iš Indonezijos neimportavo arba importavo tik nedidelį kiekį. Šių dviejų bendrovių veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG, sudarė maždaug trečdalį visos jų veiklos. Per tiriamąjį laikotarpį šios bendrovės veikė pelningai. Atsižvelgiant į šias išvadas, priemonės, kurias siūloma taikyti Indonezijai, veikiausiai turės nedaug poveikio šioms bendrovėms.

| (137) | Kitos dvi bendrovės įsigijo didesnį kiekį MSG iš Indonezijos, bet su MSG susijusios veiklos apimtis buvo nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Todėl mažai tikėtina, kad MSG iš Indonezijos nustatytos priemonės turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(137)

Kitos dvi bendrovės įsigijo didesnį kiekį MSG iš Indonezijos, bet su MSG susijusios veiklos apimtis buvo nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Todėl mažai tikėtina, kad MSG iš Indonezijos nustatytos priemonės turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms.

Ne maisto pramonės sektorius

| (138) | Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MSG plovikliams gaminti. MSG sudarė 15–20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MSG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat importavo MSG iš Indonezijos ir šiek tiek mažiau iš Korėjos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5–10 % dydžio pelną. |
| --- | --- |

(138)

Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MSG plovikliams gaminti. MSG sudarė 15–20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MSG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat importavo MSG iš Indonezijos ir šiek tiek mažiau iš Korėjos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5–10 % dydžio pelną.

| (139) | Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad nustačius priemones Indonezijai šiai bendrovei gali būti daromas neigiamas poveikis, atsižvelgiant į kitus pasiūlos šaltinius ir pelningą bendrovės veiklą, susijusią su MSG, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis šiai bendrovei būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad nustačius priemones Indonezijai šiai bendrovei gali būti daromas neigiamas poveikis, atsižvelgiant į kitus pasiūlos šaltinius ir pelningą bendrovės veiklą, susijusią su MSG, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis šiai bendrovei būtų nedidelis.

| (140) | Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, kuri draudžia naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (10), siekiant pakeisti fosfatus ir kitus fosforo junginius plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didelis kiekis MSG. Todėl tikimasi, kad MSG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MSG turės neigiamą poveikį šios naujos rinkos plėtrai. |
| --- | --- |

(140)

Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, kuri draudžia naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (10), siekiant pakeisti fosfatus ir kitus fosforo junginius plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didelis kiekis MSG. Todėl tikimasi, kad MSG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MSG turės neigiamą poveikį šios naujos rinkos plėtrai.

| (141) | Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema darys poveikį Sąjungos rinkai ir ar dėl jos padidės (ir kokiu mastu) ploviklių, kurių sudėtyje yra MSG, gamyba bei koks bus poveikis MSG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Taigi turėtų būti toliau importuojama iš Indonezijos į Sąjungos rinką, tačiau sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių pasiūlos šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja. |
| --- | --- |

(141)

Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema darys poveikį Sąjungos rinkai ir ar dėl jos padidės (ir kokiu mastu) ploviklių, kurių sudėtyje yra MSG, gamyba bei koks bus poveikis MSG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Taigi turėtų būti toliau importuojama iš Indonezijos į Sąjungos rinką, tačiau sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių pasiūlos šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja.

| (142) | Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, net jei visas susijusiai bendrovei reikalingas MSG kiekis būtų importuojamas iš Indonezijos, bendrovės veikla, susijusi su MSG, tebebūtų pelninga. Šiame blogiausio atvejo scenarijuje neatsižvelgiama į galimybę, kad muitą būtų galima bent iš dalies perkelti galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

(142)

Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, net jei visas susijusiai bendrovei reikalingas MSG kiekis būtų importuojamas iš Indonezijos, bendrovės veikla, susijusi su MSG, tebebūtų pelninga. Šiame blogiausio atvejo scenarijuje neatsižvelgiama į galimybę, kad muitą būtų galima bent iš dalies perkelti galutiniams vartotojams.

6.5.   Tiekėjų interesai

| (143) | Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Todėl nenustačius priemonių tiekėjų padėčiai poveikis nebūtų daromas. |
| --- | --- |

(143)

Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Todėl nenustačius priemonių tiekėjų padėčiai poveikis nebūtų daromas.

6.6.   Kiti argumentai

| (144) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje užima dominuojančią padėtį ir kad nustačius antidempingo priemones importui iš Indonezijos Sąjungos pramonės padėtis sustiprėtų, o tai prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(144)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje užima dominuojančią padėtį ir kad nustačius antidempingo priemones importui iš Indonezijos Sąjungos pramonės padėtis sustiprėtų, o tai prieštarautų Sąjungos interesams.

| (145) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes dėl importo iš Indonezijos jis prarado rinkos dalį. Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų pagal padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(145)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes dėl importo iš Indonezijos jis prarado rinkos dalį. Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų pagal padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (146) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad importo iš kitų trečiųjų šalių kainos yra per didelės, todėl importui iš Indonezijos nebūtų alternatyvos. |
| --- | --- |

(146)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad importo iš kitų trečiųjų šalių kainos yra per didelės, todėl importui iš Indonezijos nebūtų alternatyvos.

| (147) | Primenama, kad 2010–2011 finansiniais metais importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė. Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos importo iš trečiųjų šalių kainoms taip pat darytas spaudimas ir dėl minėto importo šių šalių pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. Nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MSG kitos šalys, kaip antai Brazilija, Korėja ir Vietnamas, turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Kalbant apie kainas, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, taigi siekiama, kad į Sąjungą būtų importuojama sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, kad nustačius muitus galutinės grandies pramonės padėčiai būtų daromas didelis poveikis. Todėl teiginys, kad nebuvo jokių alternatyvių pasiūlos šaltinių, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(147)

Primenama, kad 2010–2011 finansiniais metais importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė. Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos importo iš trečiųjų šalių kainoms taip pat darytas spaudimas ir dėl minėto importo šių šalių pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. Nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MSG kitos šalys, kaip antai Brazilija, Korėja ir Vietnamas, turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Kalbant apie kainas, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, taigi siekiama, kad į Sąjungą būtų importuojama sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, kad nustačius muitus galutinės grandies pramonės padėčiai būtų daromas didelis poveikis. Todėl teiginys, kad nebuvo jokių alternatyvių pasiūlos šaltinių, buvo atmestas.

6.7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (148) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Indonezijos kilmės MSG neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(148)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Indonezijos kilmės MSG neatitiktų Sąjungos interesų.

7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (149) | Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(149)

Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

7.1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

| (150) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikomą siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą. |
| --- | --- |

(150)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikomą siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.

| (151) | Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Kadangi Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina poveikis patirtas trečiaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pelno dydis nustatytas pagal dvejus pirmuosius to laikotarpio metus nesant dempingo. Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga taikyti vidutinį svertinį pelno skirtumą, kaip nustatyta 89 konstatuojamojoje dalyje. Nustatytas 5–15 % dydžio pelno skirtumas. Tikslesnio pelno skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi apskaičiuotą pelno dydį prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių Indonezijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. Žalos skirtumai apskaičiuoti taikant atitinkamai 5 % ir 15 % pelno dydžius, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje. |
| --- | --- |

(151)

Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Kadangi Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina poveikis patirtas trečiaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pelno dydis nustatytas pagal dvejus pirmuosius to laikotarpio metus nesant dempingo. Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga taikyti vidutinį svertinį pelno skirtumą, kaip nustatyta 89 konstatuojamojoje dalyje. Nustatytas 5–15 % dydžio pelno skirtumas. Tikslesnio pelno skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi apskaičiuotą pelno dydį prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių Indonezijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. Žalos skirtumai apskaičiuoti taikant atitinkamai 5 % ir 15 % pelno dydžius, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje.

| (152) | Kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad į Sąjungos rinką importuoto ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoto MSG grynumas gali skirtis ir todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti. Dėl toje pačioje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(152)

Kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad į Sąjungos rinką importuoto ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoto MSG grynumas gali skirtis ir todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti. Dėl toje pačioje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

7.2.   Laikinosios priemonės

| (153) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamam Indonezijos kilmės MSG turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų. |
| --- | --- |

(153)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamam Indonezijos kilmės MSG turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.

| (154) | Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:









  (%) |
| --- | --- |
| Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Laikinasis antidempingo muitas |
| Indonezija | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indonezija | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonezija | Visos kitos bendrovės | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

(%)

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Laikinasis antidempingo muitas

Indonezija

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indonezija

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonezija

Visos kitos bendrovės

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(155)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

| (156) | Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti pateikiama visa susijusi informacija, įskaitant informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių ir konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų sąrašą. |
| --- | --- |

(156)

Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti pateikiama visa susijusi informacija, įskaitant informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių ir konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų sąrašą.

| (157) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(157)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.

| (158) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(158)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.

8.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (159) | Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis pranešti apie save ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(159)

Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis pranešti apie save ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.

| (160) | Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones, |
| --- | --- |

(160)

Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas
  (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Visos kitos bendrovės | 28,4 | B999 |

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

(%)

Papildomas TARIC kodas

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Visos kitos bendrovės

28,4

B999

3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:

| a) | prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; |
| --- | --- |

a)

prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;

| b) | pareikšti savo nuomonę raštu Komisijai ir |
| --- | --- |

b)

pareikšti savo nuomonę raštu Komisijai ir

| c) | prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

c)

prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

2.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Indonezijos kilmės mononatrio glutamato inicijavimą (OL C 349, 2013 11 29, p. 5).

2

(3)  OL C 349, 2013 11 29, p. 14.

3

(4)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

4

(5)  Tai sutapo su vienintelio Sąjungos gamintojo finansiniais metais (nuo balandžio 1 d. iki kovo 31 d.; 2010–2011, 2011–2012, 2012–2013 finansiniai metai ir TL).

5

(6)  OL L 97, 2007 4 12, p. 6.

6

(7)  2008 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos direktyva 2008/84/EB, nustatanti konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus (OL L 253, 2008 9 20, p. 1).

7

(8)  Vidutinės kainos neapima taikomų antidempingo muitų.

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 259/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 648/2004 nuostatos dėl fosfatų ir kitų fosforo junginių naudojimo plataus vartojimo skalbinių plovikliuose ir plataus vartojimo automatinėms indaplovėms skirtuose plovikliuose (OL L 94, 2012 3 30, p. 16).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H 1049 Brussels, Belgija.

11

---

PRIEDAS

1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti ši komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusios bendrovės atstovo pasirašyta deklaracija:

| — | Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos. |
| --- | --- |

—

Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

| — | Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto mononatrio glutamato (papildomas TARIC kodas), parduoto eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) Indonezijoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

—

Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto mononatrio glutamato (papildomas TARIC kodas), parduoto eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) Indonezijoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

Data ir parašas

---

| 21.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 246/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 905/2014

2014 m. rugpjūčio 20 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 21.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 246/28

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 18 d.

dėl valstybės pagalbos SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktūrizavimui Slovėnijoje, kurią Slovėnija planuoja teikti „Nova Ljubljanska banka d.d.“

(pranešta dokumentu C(2013) 9632)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/535/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal šias nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. sausio 14 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė apie „Nova Ljubljanska banka d.d.“ (toliau – NLB d.d.) rekapitalizavimą 250 mln. EUR valstybės lėšų suma. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 14 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė apie „Nova Ljubljanska banka d.d.“ (toliau – NLB d.d.) rekapitalizavimą 250 mln. EUR valstybės lėšų suma.

| (2) | 2011 m. kovo 7 d. sprendimu (2) (toliau – pirmas sprendimas dėl sanavimo) Europos Komisija leido pirmą kartą suteikti rekapitalizavimo pagalbą NLB d.d. šešiems mėnesiams, pateikus restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 7 d. sprendimu (2) (toliau – pirmas sprendimas dėl sanavimo) Europos Komisija leido pirmą kartą suteikti rekapitalizavimo pagalbą NLB d.d. šešiems mėnesiams, pateikus restruktūrizavimo planą.

| (3) | Slovėnijos valdžios institucijos 2011 m. liepos 22 d. pranešė apie restruktūrizavimo planą. 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2012 m. kovo 26 d. jos pranešė apie vėlesnius šio plano atnaujinimus. |
| --- | --- |

(3)

Slovėnijos valdžios institucijos 2011 m. liepos 22 d. pranešė apie restruktūrizavimo planą. 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2012 m. kovo 26 d. jos pranešė apie vėlesnius šio plano atnaujinimus.

| (4) | 2012 m. gegužės 16 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą antrą kartą rekapitalizuoti NLB d.d. Apie šią priemonę pranešta 2012 m. birželio 6 d. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. gegužės 16 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą antrą kartą rekapitalizuoti NLB d.d. Apie šią priemonę pranešta 2012 m. birželio 6 d.

| (5) | 2012 m. liepos 2 d. sprendimu (toliau – antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo) Komisija pritarė antram NLB d.d. rekapitalizavimui ir kartu pradėjo nuodugnų tyrimą, per kurį suabejota, ar NLB d.d. yra pajėgus atkurti savo gyvybingumą, ar atsiradusi našta yra pakankamai pasidalijama ir ar pakanka priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, pagal Komisijai pateiktą restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. liepos 2 d. sprendimu (toliau – antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo) Komisija pritarė antram NLB d.d. rekapitalizavimui ir kartu pradėjo nuodugnų tyrimą, per kurį suabejota, ar NLB d.d. yra pajėgus atkurti savo gyvybingumą, ar atsiradusi našta yra pakankamai pasidalijama ir ar pakanka priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, pagal Komisijai pateiktą restruktūrizavimo planą.

| (6) | 2012 m. lapkričio 22 d. antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti savo pastabas (3). Komisija negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(6)

2012 m. lapkričio 22 d. antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti savo pastabas (3). Komisija negavo jokių pastabų.

| (7) | Po šio antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 7 d. pranešė apie restruktūrizavimo plano persvarstymą, o 2013 m. kovo 25 d. pateikė iš dalies pakeistą planą. Vėliau Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. gruodžio mėn. pateikė dar kartą pakeistą plano redakciją. Šiame sprendime restruktūrizavimo planu vadinama pastaroji, 2013 m. gruodžio mėn. Komisijai pateikta plano redakcija. |
| --- | --- |

(7)

Po šio antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 7 d. pranešė apie restruktūrizavimo plano persvarstymą, o 2013 m. kovo 25 d. pateikė iš dalies pakeistą planą. Vėliau Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. gruodžio mėn. pateikė dar kartą pakeistą plano redakciją. Šiame sprendime restruktūrizavimo planu vadinama pastaroji, 2013 m. gruodžio mėn. Komisijai pateikta plano redakcija.

| (8) | Komisijai prašant, Slovėnijos valdžios institucijos laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 2 d. iki 2013 m. gruodžio 9 d. pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai prašant, Slovėnijos valdžios institucijos laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 2 d. iki 2013 m. gruodžio 9 d. pateikė papildomos informacijos.

| (9) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija per makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) padarė išvadą, kad Slovėnijos ekonomikos disbalansas yra per didelis. Per šią MDP Slovėnija turėjo atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis su vėlesniu testavimo rezultatų apibendrinimu (angl. bottom-up stress test) bei rezultatų paskirstymu pagal atskiras verslo linijas (angl. top-down stress test) ir turto kokybės patikrinimą Slovėnijos bankų sektoriuje; šį tyrimą (toliau – TKP ir TNS) atliko nepriklausomi konsultantai. TKP ir TNS rezultatai įtraukti į restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija per makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) padarė išvadą, kad Slovėnijos ekonomikos disbalansas yra per didelis. Per šią MDP Slovėnija turėjo atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis su vėlesniu testavimo rezultatų apibendrinimu (angl. bottom-up stress test) bei rezultatų paskirstymu pagal atskiras verslo linijas (angl. top-down stress test) ir turto kokybės patikrinimą Slovėnijos bankų sektoriuje; šį tyrimą (toliau – TKP ir TNS) atliko nepriklausomi konsultantai. TKP ir TNS rezultatai įtraukti į restruktūrizavimo planą.

| (10) | Dėl skubos priežasčių Slovėnijos Respublika sutinka, kad šis sprendimas išimties tvarka būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(10)

Dėl skubos priežasčių Slovėnijos Respublika sutinka, kad šis sprendimas išimties tvarka būtų priimtas anglų kalba.

2.   PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS. JO PROBLEMŲ ATSIRADIMO PRIEŽASTIS

| (11) | NLB d.d. kartu su susijusiomis įmonėmis (toliau – NLB arba bankas) yra didžiausia Slovėnijos bankų ir finansų grupė. 2012 m. rugsėjo 30 d. šioje grupėje buvo NLB d.d. ir 47 kiti bankai, bendrovės, filialai ir atstovybės užsienyje. NLB yra svarbus Slovėnijos ir Pietryčių Europos bankų sektoriaus dalyvis. 2012 m. rugsėjo 30 d. visas NLB turtas sudarė apie 30 % Slovėnijos bankų sektoriaus turto, jis buvo vienas iš trijų didžiausių bankų buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Juodkalnijoje, Kosove ir Serbų Respublikoje, o Bosnijoje ir Hercegovinoje – šeštas pagal dydį. Bankininkystė yra svarbiausias NLB verslas, nors NLB teikia ir kitas, pavyzdžiui, draudimo, turto valdymo, išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo (teisės į turto perėmimą) finansines paslaugas. |
| --- | --- |

(11)

NLB d.d. kartu su susijusiomis įmonėmis (toliau – NLB arba bankas) yra didžiausia Slovėnijos bankų ir finansų grupė. 2012 m. rugsėjo 30 d. šioje grupėje buvo NLB d.d. ir 47 kiti bankai, bendrovės, filialai ir atstovybės užsienyje. NLB yra svarbus Slovėnijos ir Pietryčių Europos bankų sektoriaus dalyvis. 2012 m. rugsėjo 30 d. visas NLB turtas sudarė apie 30 % Slovėnijos bankų sektoriaus turto, jis buvo vienas iš trijų didžiausių bankų buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Juodkalnijoje, Kosove ir Serbų Respublikoje, o Bosnijoje ir Hercegovinoje – šeštas pagal dydį. Bankininkystė yra svarbiausias NLB verslas, nors NLB teikia ir kitas, pavyzdžiui, draudimo, turto valdymo, išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo (teisės į turto perėmimą) finansines paslaugas.

| (12) | Tarptautinės reitingų agentūros Moody's NLB reitingas yra „Caa2“, su neigiama perspektyva, o tarptautinės reitingų agentūros Fitch – „BB-“, irgi su neigiama perspektyva. Abu reitingai per 2013 m. smuko, daugiausia dėl kredito portfelio koncentracijos ir tolesnio būklės blogėjimo ir dėl netvirtos banko finansų bei kapitalo padėties dabartinėmis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(12)

Tarptautinės reitingų agentūros Moody's NLB reitingas yra „Caa2“, su neigiama perspektyva, o tarptautinės reitingų agentūros Fitch – „BB-“, irgi su neigiama perspektyva. Abu reitingai per 2013 m. smuko, daugiausia dėl kredito portfelio koncentracijos ir tolesnio būklės blogėjimo ir dėl netvirtos banko finansų bei kapitalo padėties dabartinėmis rinkos sąlygomis.

| (13) | Slovėnijoje NLB teikia visas banko paslaugas privatiems ir verslo klientams, orientuodamasis į mažmeninės bankininkystės rinką. Jis taip pat vykdo veiklą privačiosios, korporacinės ir investicinės bankininkystės srityse. |
| --- | --- |

(13)

Slovėnijoje NLB teikia visas banko paslaugas privatiems ir verslo klientams, orientuodamasis į mažmeninės bankininkystės rinką. Jis taip pat vykdo veiklą privačiosios, korporacinės ir investicinės bankininkystės srityse.

| (14) | 2013 m. birželio 30 d. NLB kapitalo struktūra buvo tokia: Slovėnijos Respublikai priklausė 77,51 %, Kapitalska družba, d.d. – 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba – 5,58 % ir Poteza borzno posredniška družba, d.d. (per bankroto procedūrą) – 2,24 % NLB akcijų. |
| --- | --- |

(14)

2013 m. birželio 30 d. NLB kapitalo struktūra buvo tokia: Slovėnijos Respublikai priklausė 77,51 %, Kapitalska družba, d.d. – 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba – 5,58 % ir Poteza borzno posredniška družba, d.d. (per bankroto procedūrą) – 2,24 % NLB akcijų.

| (15) | 2012 m. gruodžio 31 d. bendra NLB turto suma buvo 14,3 mlrd. EUR, o visi indėliai sudarė apie 9,1 mlrd. EUR: namų ūkių indėliai – 6,5 mlrd. EUR, bendrovių indėliai – 2 mlrd. EUR ir valstybės indėliai – 0,6 mlrd. EUR. Be to, banko išleidžiamų skolos vertybinių popierių vertė buvo 112 mln. EUR. Visų NLB paskolų ne bankų sektoriui portfelio vertė tą pačią dieną buvo maždaug 9,5 mlrd. EUR. Paskolų ir indėlių santykis buvo 104 % (palyginti su 105 % 2011 m. ir 127 % 2010 m.). |
| --- | --- |

(15)

2012 m. gruodžio 31 d. bendra NLB turto suma buvo 14,3 mlrd. EUR, o visi indėliai sudarė apie 9,1 mlrd. EUR: namų ūkių indėliai – 6,5 mlrd. EUR, bendrovių indėliai – 2 mlrd. EUR ir valstybės indėliai – 0,6 mlrd. EUR. Be to, banko išleidžiamų skolos vertybinių popierių vertė buvo 112 mln. EUR. Visų NLB paskolų ne bankų sektoriui portfelio vertė tą pačią dieną buvo maždaug 9,5 mlrd. EUR. Paskolų ir indėlių santykis buvo 104 % (palyginti su 105 % 2011 m. ir 127 % 2010 m.).

| (16) | Pagrindinė NLB problemų priežastis – neveiksnių paskolų augimas: jų dydis išaugo nuo 0,6 mlrd. EUR 2008 m. (3,8 % viso paskolų portfelio) iki 3,7 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio mėn. (28,2 % viso paskolų portfelio). Blogėjant šiems rodikliams, NLB taip pat buvo sunku išlaikyti kapitalo pakankamumą dėl suprastėjusios turto kokybės, aukštesnių kapitalo pakankamumo rodiklių, kuriuos nustatė priežiūros institucija ir kurių tikėjosi investuotojai, ir sumažėjusių galimybių gauti kapitalo ir paskolų, ypač didmeninį, finansavimą. |
| --- | --- |

(16)

Pagrindinė NLB problemų priežastis – neveiksnių paskolų augimas: jų dydis išaugo nuo 0,6 mlrd. EUR 2008 m. (3,8 % viso paskolų portfelio) iki 3,7 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio mėn. (28,2 % viso paskolų portfelio). Blogėjant šiems rodikliams, NLB taip pat buvo sunku išlaikyti kapitalo pakankamumą dėl suprastėjusios turto kokybės, aukštesnių kapitalo pakankamumo rodiklių, kuriuos nustatė priežiūros institucija ir kurių tikėjosi investuotojai, ir sumažėjusių galimybių gauti kapitalo ir paskolų, ypač didmeninį, finansavimą.

| (17) | Iki finansų krizės pradžios 2008 m. NLB augimo strategiją skatino palankios ekonominės sąlygos. Nuo 2002 iki 2009 m. NLB paskolų portfelis (grynosios paskolos) augo po 15 %, indėliai – po 8 % kasmet. Prie tokio spartaus augimo ypač prisidėjo skolinimas bendrovių sektoriui. |
| --- | --- |

(17)

Iki finansų krizės pradžios 2008 m. NLB augimo strategiją skatino palankios ekonominės sąlygos. Nuo 2002 iki 2009 m. NLB paskolų portfelis (grynosios paskolos) augo po 15 %, indėliai – po 8 % kasmet. Prie tokio spartaus augimo ypač prisidėjo skolinimas bendrovių sektoriui.

| (18) | Prie šio natūralaus augimo prisidėjo ir augimas NLB įsigijus kelis patronuojamuosius bankus Pietryčių Europoje, ir natūralus augimas bei naujų ūkio subjektų steigimas išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo, gyvybės draudimo ir pensijų fondų bei turto valdymo sektoriuose. |
| --- | --- |

(18)

Prie šio natūralaus augimo prisidėjo ir augimas NLB įsigijus kelis patronuojamuosius bankus Pietryčių Europoje, ir natūralus augimas bei naujų ūkio subjektų steigimas išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo, gyvybės draudimo ir pensijų fondų bei turto valdymo sektoriuose.

| (19) | 1 lentelėje parodyti NLB turto Slovėnijoje ir Pietryčių Europoje pokyčiai nuo 2006 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d.

  1 lentelė


  NLB užimamos rinkų dalys pagal visą turtą













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9M 2012 |
| Visas NLB grupės turtas (mln. EUR) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Slovėnijoje | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosnijos ir Hercegovinos Federacijoje | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublikoje | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Juodkalnijoje | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosove | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbijoje | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

1 lentelėje parodyti NLB turto Slovėnijoje ir Pietryčių Europoje pokyčiai nuo 2006 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d.

1 lentelė

NLB užimamos rinkų dalys pagal visą turtą

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9M 2012

Visas NLB grupės turtas (mln. EUR)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Slovėnijoje

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosnijos ir Hercegovinos Federacijoje

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublikoje

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Juodkalnijoje

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosove

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbijoje

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | Laikotarpiu nuo 2003 iki 2008 m. NLB veikė pelningai. Tačiau nuo 2009 m. jis kasmet, atskaičius mokesčius, patyrė nuostolių: 2009 m. nuostoliai buvo 87 mln. EUR, 2010 m. – 202 mln. EUR, 2011 m. – 239 mln. EUR, o 2012 m. – 273,5 mln. EUR. Per pirmą 2013 m. pusmetį NLB užregistruoti nuostoliai, atskaičius mokesčius, yra 91,2 mln. EUR. NLB paskolų portfelio būklė ėmė blogėti 2009 m. Neveiksnių paskolų dalis išaugo nuo 3,8 % 2008 m. iki 28,2 % 2012 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(20)

Laikotarpiu nuo 2003 iki 2008 m. NLB veikė pelningai. Tačiau nuo 2009 m. jis kasmet, atskaičius mokesčius, patyrė nuostolių: 2009 m. nuostoliai buvo 87 mln. EUR, 2010 m. – 202 mln. EUR, 2011 m. – 239 mln. EUR, o 2012 m. – 273,5 mln. EUR. Per pirmą 2013 m. pusmetį NLB užregistruoti nuostoliai, atskaičius mokesčius, yra 91,2 mln. EUR. NLB paskolų portfelio būklė ėmė blogėti 2009 m. Neveiksnių paskolų dalis išaugo nuo 3,8 % 2008 m. iki 28,2 % 2012 m. gruodžio mėn.

| (21) | 2013 m. birželio 30 d. NLB reguliuojamasis kapitalas buvo 1 074,3 mln. EUR. Jo I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal ES reglamentą dėl kapitalo poreikio (4) (toliau – RKP) buvo 8,5 % |
| --- | --- |

(21)

2013 m. birželio 30 d. NLB reguliuojamasis kapitalas buvo 1 074,3 mln. EUR. Jo I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal ES reglamentą dėl kapitalo poreikio (4) (toliau – RKP) buvo 8,5 %

| (22) | 2013 m. gruodžio 4 d. TKP ir TNS rezultatai atskleidė, kad pagal nepalankų scenarijų NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo (5). |
| --- | --- |

(22)

2013 m. gruodžio 4 d. TKP ir TNS rezultatai atskleidė, kad pagal nepalankų scenarijų NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo (5).

3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

| (23) | NLB jau pasinaudojo šiomis valstybės pagalbos priemonėmis:






  i) | pirmu rekapitalizavimu 250 mln. EUR suma, laikinai leistu 2011 m. kovo 7 d. pirmu sprendimu dėl sanavimo; |
| --- | --- | --- |

(23)

NLB jau pasinaudojo šiomis valstybės pagalbos priemonėmis:

i)

pirmu rekapitalizavimu 250 mln. EUR suma, laikinai leistu 2011 m. kovo 7 d. pirmu sprendimu dėl sanavimo;

| ii) | antru rekapitalizavimu 382,9 mln. EUR suma, laikinai leistu 2012 m. liepos 2 d. antru sprendimu dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo. |
| --- | --- |

ii)

antru rekapitalizavimu 382,9 mln. EUR suma, laikinai leistu 2012 m. liepos 2 d. antru sprendimu dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo.

| (24) | Kartu su šiais dviem rekapitalizavimais Slovėnija ketina įgyvendinti dar dvi pagalbos NLB priemones:






  iii) | trečią rekapitalizavimą 1,558 mlrd. EUR suma; ir |
| --- | --- | --- |

(24)

Kartu su šiais dviem rekapitalizavimais Slovėnija ketina įgyvendinti dar dvi pagalbos NLB priemones:

iii)

trečią rekapitalizavimą 1,558 mlrd. EUR suma; ir

| iv) | sumažėjusios vertės turto grupės, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė – 94 mln. EUR), perdavimą BTVĮ. |
| --- | --- |

iv)

sumažėjusios vertės turto grupės, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė – 94 mln. EUR), perdavimą BTVĮ.

3.1.   PIRMAS NLB REKAPITALIZAVIMAS

| (25) | Po kelerių pelningos veiklos metų NLB 2009 ir 2010 m. patyrė nuostolių daugiausia todėl, kad pablogėjo ekonominė padėtis. Sulėtėjus ekonomikos augimui ir didėjant nedarbui, sumažėjo paskolų paklausa, o sumažėjusios vertės paskolų dalis labai išaugo. NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP smuko nuo 6,9 % 2009 m. iki 6 % 2010 m. Slovėnijos bankas 2010 m. liepos mėn. pareikalavo, kad NLB sustiprintų savo kapitalo padėtį. Todėl NLB nusprendė didinti kapitalą. |
| --- | --- |

(25)

Po kelerių pelningos veiklos metų NLB 2009 ir 2010 m. patyrė nuostolių daugiausia todėl, kad pablogėjo ekonominė padėtis. Sulėtėjus ekonomikos augimui ir didėjant nedarbui, sumažėjo paskolų paklausa, o sumažėjusios vertės paskolų dalis labai išaugo. NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP smuko nuo 6,9 % 2009 m. iki 6 % 2010 m. Slovėnijos bankas 2010 m. liepos mėn. pareikalavo, kad NLB sustiprintų savo kapitalo padėtį. Todėl NLB nusprendė didinti kapitalą.

| (26) | NLB ketino įgyti 250 mln. EUR nuosavo kapitalo sumą, lygią 1,6 % jo pagal riziką įvertinto turto (toliau – PRĮT), viešai išplatindamas savo akcijas. Kapitalas padidintas per du kartus. Pirmame etape esamiems akcininkams buvo siūloma pasirašyti akcijas (iš viso pasirašyta akcijų už 89,2 mln. EUR, valstybei visiškai pasinaudojus savo pasirašymo teisėmis). Antrame etape likusios akcijos buvo platinamos viešai, tačiau nesulaukus visuomenės susidomėjimo, visas akcijas galiausiai pasirašė Slovėnijos valstybė. |
| --- | --- |

(26)

NLB ketino įgyti 250 mln. EUR nuosavo kapitalo sumą, lygią 1,6 % jo pagal riziką įvertinto turto (toliau – PRĮT), viešai išplatindamas savo akcijas. Kapitalas padidintas per du kartus. Pirmame etape esamiems akcininkams buvo siūloma pasirašyti akcijas (iš viso pasirašyta akcijų už 89,2 mln. EUR, valstybei visiškai pasinaudojus savo pasirašymo teisėmis). Antrame etape likusios akcijos buvo platinamos viešai, tačiau nesulaukus visuomenės susidomėjimo, visas akcijas galiausiai pasirašė Slovėnijos valstybė.

| (27) | Šiam pirmam rekapitalizavimui, kaip laikinai sanavimo pagalbai, Komisija pritarė savo pirmame sprendime dėl sanavimo 2011 m. kovo 7 d. Komisija pažymėjo, kad naštos pasidalijimo klausimą ji nuodugniau svarstys vertindama restruktūrizavimo planą, kurį įsipareigojo pateikti Slovėnija (6). |
| --- | --- |

(27)

Šiam pirmam rekapitalizavimui, kaip laikinai sanavimo pagalbai, Komisija pritarė savo pirmame sprendime dėl sanavimo 2011 m. kovo 7 d. Komisija pažymėjo, kad naštos pasidalijimo klausimą ji nuodugniau svarstys vertindama restruktūrizavimo planą, kurį įsipareigojo pateikti Slovėnija (6).

3.2.   ANTRAS NLB REKAPITALIZAVIMAS

| (28) | 2011 m. gegužės mėn. Slovėnijos bankas pareikalavo dar labiau sustiprinti NLB kapitalo padėtį. |
| --- | --- |

(28)

2011 m. gegužės mėn. Slovėnijos bankas pareikalavo dar labiau sustiprinti NLB kapitalo padėtį.

| (29) | Neatsiradus privataus investuotojo, Slovėnija NLB suteikė 382,9 mln. EUR vertės neapibrėžtųjų konvertuojamų priemonių (toliau – NKP), kurios pagal galiojančius reglamentus klasifikuojamos kaip I lygio pagrindinio kapitalo priemonės. Pagal sutarties, kuri buvo pasirašyta dėl šių NKP, sąlygą NLB 2013 m. kovo mėn. pavertė NKP savo akciniu kapitalu. |
| --- | --- |

(29)

Neatsiradus privataus investuotojo, Slovėnija NLB suteikė 382,9 mln. EUR vertės neapibrėžtųjų konvertuojamų priemonių (toliau – NKP), kurios pagal galiojančius reglamentus klasifikuojamos kaip I lygio pagrindinio kapitalo priemonės. Pagal sutarties, kuri buvo pasirašyta dėl šių NKP, sąlygą NLB 2013 m. kovo mėn. pavertė NKP savo akciniu kapitalu.

| (30) | Šiam antram rekapitalizavimui Komisija pritarė savo antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo (7). |
| --- | --- |

(30)

Šiam antram rekapitalizavimui Komisija pritarė savo antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo (7).

3.3.   TREČIAS NLB REKAPITALIZAVIMAS

| (31) | Sprendžiant iš TKP ir TNS rezultatų ir remiantis tuo, kas numatyta restruktūrizavimo plane, įskaitant turto perleidimą ir kai kurio sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ, NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo. Atsižvelgdama į tai, kokį poveikį turės planuojamas gelbėjimas privačiomis lėšomis padengiant subordinuotąją skolą (NLB kapitalo poreikis sumažės 250 mln. EUR), valstybė skirs NLB 1,558 mlrd. EUR papildomą kapitalą Vyriausybės obligacijomis ir grynaisiais pinigais, kad bankas galėtų atkurti gyvybingumą. |
| --- | --- |

(31)

Sprendžiant iš TKP ir TNS rezultatų ir remiantis tuo, kas numatyta restruktūrizavimo plane, įskaitant turto perleidimą ir kai kurio sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ, NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo. Atsižvelgdama į tai, kokį poveikį turės planuojamas gelbėjimas privačiomis lėšomis padengiant subordinuotąją skolą (NLB kapitalo poreikis sumažės 250 mln. EUR), valstybė skirs NLB 1,558 mlrd. EUR papildomą kapitalą Vyriausybės obligacijomis ir grynaisiais pinigais, kad bankas galėtų atkurti gyvybingumą.

3.4.   SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO PERDAVIMAS BTVĮ

| (32) | 2012 m. gruodžio mėn. įsigaliojusiame Slovėnijos bankų stabilumo įstatyme nustatyta, kokia tvarka suteikiamos garantijos finansuojant bankų seniai įsigyto turto perdavimą BTVĮ arba specialiosios paskirties įmonei (SPĮ). Jame taip pat leidžiama rekapitalizuojant padengti tokių bankų nuostolius, patirtus perduodant turtą jo ilgalaike ekonomine verte. |
| --- | --- |

(32)

2012 m. gruodžio mėn. įsigaliojusiame Slovėnijos bankų stabilumo įstatyme nustatyta, kokia tvarka suteikiamos garantijos finansuojant bankų seniai įsigyto turto perdavimą BTVĮ arba specialiosios paskirties įmonei (SPĮ). Jame taip pat leidžiama rekapitalizuojant padengti tokių bankų nuostolius, patirtus perduodant turtą jo ilgalaike ekonomine verte.

| (33) | Slovėnija, siekdama įgyvendinti jai skirtas ES rekomendacijas (konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos), 2013 m. gegužės mėn. parengė nacionalinę reformų programą. Toje nacionalinėje reformų programoje numatyta trijų didžiausių Slovėnijos bankų, tarp jų NLB, sumažėjusios vertės turtą perduoti BTVĮ. Numatomas perduoti šiai įmonei turtas apima bankrutuojančias bendroves, restruktūrizuotinas skolas, skolas su nekilnojamojo turto užstatu, finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir kitas neveiksnias paskolas. |
| --- | --- |

(33)

Slovėnija, siekdama įgyvendinti jai skirtas ES rekomendacijas (konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos), 2013 m. gegužės mėn. parengė nacionalinę reformų programą. Toje nacionalinėje reformų programoje numatyta trijų didžiausių Slovėnijos bankų, tarp jų NLB, sumažėjusios vertės turtą perduoti BTVĮ. Numatomas perduoti šiai įmonei turtas apima bankrutuojančias bendroves, restruktūrizuotinas skolas, skolas su nekilnojamojo turto užstatu, finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir kitas neveiksnias paskolas.

| (34) | 2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija pateikė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis – 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas toliau tikslinamas, todėl dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,2 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė – 94 mln. EUR. |
| --- | --- |

(34)

2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija pateikė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis – 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas toliau tikslinamas, todėl dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,2 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė – 94 mln. EUR.

4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

| (35) | Slovėnijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą, kuriame nustatytas restruktūrizavimo laikotarpis – nuo 2013 m. iki 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(35)

Slovėnijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą, kuriame nustatytas restruktūrizavimo laikotarpis – nuo 2013 m. iki 2017 m. gruodžio 31 d.

| (36) | Pagrindiniai šiame restruktūrizavimo plane nustatyti principai – sustiprintas įmonės valdymas ir rizikos valdymas, persiorientavimas į pagrindines banko rinkas, neveiksnių paskolų mažinimas ir išlaidų mažinimo programa. Restruktūrizavimo plane pateiktos NLB finansinės prognozės iki 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų; jame taip pat atsižvelgiama į nepalankų scenarijų, parengtą atlikus TKP ir TNS. |
| --- | --- |

(36)

Pagrindiniai šiame restruktūrizavimo plane nustatyti principai – sustiprintas įmonės valdymas ir rizikos valdymas, persiorientavimas į pagrindines banko rinkas, neveiksnių paskolų mažinimas ir išlaidų mažinimo programa. Restruktūrizavimo plane pateiktos NLB finansinės prognozės iki 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų; jame taip pat atsižvelgiama į nepalankų scenarijų, parengtą atlikus TKP ir TNS.

| (37) | Slovėnija prisiėmė tam tikrus įsipareigojimus, kurie išdėstyti šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Šis patikėtinis eis pareigas per visą restruktūrizavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(37)

Slovėnija prisiėmė tam tikrus įsipareigojimus, kurie išdėstyti šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Šis patikėtinis eis pareigas per visą restruktūrizavimo laikotarpį.

4.1.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS

| (38) | Atkuriant NLB gyvybingumą dvi svarbiausios užduotys yra: i) diegti pažangias įmonės valdymo struktūras ir priemones, siekiant užtikrinti, kad NLB priimtų verslui naudingus sprendimus, ir ii) reformuoti NLB kredito politiką ir rizikos valdymo procesus, ypač kredito rizikos valdymą. |
| --- | --- |

(38)

Atkuriant NLB gyvybingumą dvi svarbiausios užduotys yra: i) diegti pažangias įmonės valdymo struktūras ir priemones, siekiant užtikrinti, kad NLB priimtų verslui naudingus sprendimus, ir ii) reformuoti NLB kredito politiką ir rizikos valdymo procesus, ypač kredito rizikos valdymą.

| (39) | Priede išvardyti įmonės valdymo pokyčiai bus įgyvendinti per tris mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos pagal ES direktyvą dėl kapitalo poreikio (8) ir Slovėnijos nacionalinės teisės aktus. Atitinkamais NLB įstatų ir vidaus taisyklių pakeitimais siekiama užtikrinti, kad NLB valdyba turėtų išimtinius įgaliojimus ir atsakomybę valdyti kasdienę NLB veiklą savarankiškai ir tenkindama tik banko interesus. Todėl banko santykiai su akcininkais, visų pirma Slovėnijos Respublika, bus grindžiami nesikišimo principu. Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigoja nesikišti skiriant stebėtojų tarybos narius ir įmonės vadovus daugiau negu jai leidžiama naudojantis savo, kaip akcininkės, teisėmis pagal bendrąją Slovėnijos bendrovių teisę. Du trečdalius narių vietų ir balsavimo teisių stebėtojų taryboje ir jos komitetuose NLB skirs nepriklausomiems ekspertams. NLB imsis priemonių užtikrinti, kad būtų nepriklausomai ir objektyviai atliekamas vidaus auditas. Įgyvendindamas planuojamas priemones NLB laikysis riziką ribojančios ir patikimos verslo politikos, siekdamas tvarumo. NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti, būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus, skaidri ir atitiktų Europos bankininkystės institucijos 2010 m. gruodžio 10 d. atlyginimų politikos ir praktikos gaires. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. NLB ribos visą kiekvieno valdybos nario ir išskirtines pareigas einančio darbuotojo atlyginimą pagal atitinkamas 2013 m. Bankų komunikate (9) nustatytas taisykles. Valdybos narių ir pagrindiniame banko padalinyje išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji metinio atlyginimo dalis neviršys penkių mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Kituose padaliniuose išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji atlyginimo dalis neviršys trijų mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Be to, bent 50 % kintamosios atlyginimo dalies sumos bus išmokama dalimis per trejus metus, todėl iki 2017 m. gruodžio 31 d. toks atlyginimas negalės daugiau kaip 15 kartų viršyti vidutinio darbo užmokesčio Slovėnijoje arba 10 kartų – vidutinio NLB darbuotojų atlyginimo (didesniosios iš šių sumų). |
| --- | --- |

(39)

Priede išvardyti įmonės valdymo pokyčiai bus įgyvendinti per tris mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos pagal ES direktyvą dėl kapitalo poreikio (8) ir Slovėnijos nacionalinės teisės aktus. Atitinkamais NLB įstatų ir vidaus taisyklių pakeitimais siekiama užtikrinti, kad NLB valdyba turėtų išimtinius įgaliojimus ir atsakomybę valdyti kasdienę NLB veiklą savarankiškai ir tenkindama tik banko interesus. Todėl banko santykiai su akcininkais, visų pirma Slovėnijos Respublika, bus grindžiami nesikišimo principu. Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigoja nesikišti skiriant stebėtojų tarybos narius ir įmonės vadovus daugiau negu jai leidžiama naudojantis savo, kaip akcininkės, teisėmis pagal bendrąją Slovėnijos bendrovių teisę. Du trečdalius narių vietų ir balsavimo teisių stebėtojų taryboje ir jos komitetuose NLB skirs nepriklausomiems ekspertams. NLB imsis priemonių užtikrinti, kad būtų nepriklausomai ir objektyviai atliekamas vidaus auditas. Įgyvendindamas planuojamas priemones NLB laikysis riziką ribojančios ir patikimos verslo politikos, siekdamas tvarumo. NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti, būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus, skaidri ir atitiktų Europos bankininkystės institucijos 2010 m. gruodžio 10 d. atlyginimų politikos ir praktikos gaires. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. NLB ribos visą kiekvieno valdybos nario ir išskirtines pareigas einančio darbuotojo atlyginimą pagal atitinkamas 2013 m. Bankų komunikate (9) nustatytas taisykles. Valdybos narių ir pagrindiniame banko padalinyje išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji metinio atlyginimo dalis neviršys penkių mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Kituose padaliniuose išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji atlyginimo dalis neviršys trijų mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Be to, bent 50 % kintamosios atlyginimo dalies sumos bus išmokama dalimis per trejus metus, todėl iki 2017 m. gruodžio 31 d. toks atlyginimas negalės daugiau kaip 15 kartų viršyti vidutinio darbo užmokesčio Slovėnijoje arba 10 kartų – vidutinio NLB darbuotojų atlyginimo (didesniosios iš šių sumų).

| (40) | NLB pertvarkys savo vidaus kainodaros ir rizikos valdymo procesus įgyvendindamas kelias taisykles ir priemones, kurios išsamiai surašytos priede. Ypač naujų paskolų kainodara bus laikoma tinkama tik tada, kai nauja paskola padės siekti teigiamos nuosavybės vertybinių popierių grąžos (toliau – NVPG), kuri 2014 m. turės būti bent [...] (10) %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienam klientui pagal sąlygas, kurios išsamiau nurodytos priede. |
| --- | --- |

(40)

NLB pertvarkys savo vidaus kainodaros ir rizikos valdymo procesus įgyvendindamas kelias taisykles ir priemones, kurios išsamiai surašytos priede. Ypač naujų paskolų kainodara bus laikoma tinkama tik tada, kai nauja paskola padės siekti teigiamos nuosavybės vertybinių popierių grąžos (toliau – NVPG), kuri 2014 m. turės būti bent [...] (10) %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienam klientui pagal sąlygas, kurios išsamiau nurodytos priede.

| (41) | NLB turtas bus padalytas tarp pagrindinės veiklos skyriaus (apie 10,6 mlrd. EUR) ir nepagrindinės veiklos skyriaus (apie 2 mlrd. EUR). Sumažėjusios vertės turto grupė, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė – 94 mln. EUR), bus perduota BTVĮ pagal sumažėjusios vertės turto priemonę. NLB sumažins savo grupės bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(41)

NLB turtas bus padalytas tarp pagrindinės veiklos skyriaus (apie 10,6 mlrd. EUR) ir nepagrindinės veiklos skyriaus (apie 2 mlrd. EUR). Sumažėjusios vertės turto grupė, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė – 94 mln. EUR), bus perduota BTVĮ pagal sumažėjusios vertės turto priemonę. NLB sumažins savo grupės bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d.

| (42) | Kartu su 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. suteikta pagalba valstybė skirs papildomą 1,558 mlrd. EUR kapitalo injekciją, kaip numatyta restruktūrizavimo plane. Šis trečias rekapitalizavimas iškart iki 15 % padidins NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklį pagal RKP, taip pat bus padengti tikėtini nuostoliai. Taip bus užtikrinta, kad NLB laikytųsi savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimų visu restruktūrizavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(42)

Kartu su 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. suteikta pagalba valstybė skirs papildomą 1,558 mlrd. EUR kapitalo injekciją, kaip numatyta restruktūrizavimo plane. Šis trečias rekapitalizavimas iškart iki 15 % padidins NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklį pagal RKP, taip pat bus padengti tikėtini nuostoliai. Taip bus užtikrinta, kad NLB laikytųsi savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimų visu restruktūrizavimo laikotarpiu.

| (43) | Pagal būsimą verslo strategiją NLB orientuojasi į jam svarbiausias mažmeninės, MVĮ ir atrankios korporacinės bankininkystės veiklos rinkas. Laikydamasis strategijos skirti daugiau dėmesio savo pagrindinei veiklai svarbiausiuose regionuose, NLB planuoja labai sumažinti savo investicijų portfelį. Šiuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta labai sumažinti nepagrindinės NLB veiklos mastą: parduoti visus išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklos padalinius ir nekilnojamojo turto valdymo verslą, taip pat laikinai sustabdyti nepagrindinę veiklą, per kurią teikiamos naujos paskolos užsienio bendrovėms. |
| --- | --- |

(43)

Pagal būsimą verslo strategiją NLB orientuojasi į jam svarbiausias mažmeninės, MVĮ ir atrankios korporacinės bankininkystės veiklos rinkas. Laikydamasis strategijos skirti daugiau dėmesio savo pagrindinei veiklai svarbiausiuose regionuose, NLB planuoja labai sumažinti savo investicijų portfelį. Šiuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta labai sumažinti nepagrindinės NLB veiklos mastą: parduoti visus išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklos padalinius ir nekilnojamojo turto valdymo verslą, taip pat laikinai sustabdyti nepagrindinę veiklą, per kurią teikiamos naujos paskolos užsienio bendrovėms.

| (44) | Slovėnijoje NLB sumažins savo kreditų verslą šiuose sektoriuose (nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) vidutiniškai sumažės [...] %): i) statybos pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.); ii) transporto pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.; iii) finansų kontroliuojančiųjų bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

(44)

Slovėnijoje NLB sumažins savo kreditų verslą šiuose sektoriuose (nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) vidutiniškai sumažės [...] %): i) statybos pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.); ii) transporto pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.; iii) finansų kontroliuojančiųjų bendrovių (PRĮT sumažės nuo [...] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki [...] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.).

| (45) | Įgyvendinant restruktūrizavimo planą ir ypač perdavus sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, visas NLB turtas sumažės nuo 14,5 mlrd. EUR sumos, buvusios 2012 m. gruodžio 31 d., iki [10–20] mlrd. EUR sumos 2017 m. gruodžio 31 d., o PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5–10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(45)

Įgyvendinant restruktūrizavimo planą ir ypač perdavus sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, visas NLB turtas sumažės nuo 14,5 mlrd. EUR sumos, buvusios 2012 m. gruodžio 31 d., iki [10–20] mlrd. EUR sumos 2017 m. gruodžio 31 d., o PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5–10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.

| (46) | Esamas NLB turto portfelis yra visiškai finansuojamas iki sutartinio termino. NLB planuoja ateityje skirti kur kas daugiau dėmesio mažmeniniams indėliams, kurie anksčiau sudarė jo finansavimo bazę, tačiau kartu planuoja ir paįvairinti didmeninio finansavimo bazę. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70–80] %. |
| --- | --- |

(46)

Esamas NLB turto portfelis yra visiškai finansuojamas iki sutartinio termino. NLB planuoja ateityje skirti kur kas daugiau dėmesio mažmeniniams indėliams, kurie anksčiau sudarė jo finansavimo bazę, tačiau kartu planuoja ir paįvairinti didmeninio finansavimo bazę. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70–80] %.

| (47) | NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų kontrolės ir jų mažinimo programą. Visos NLB grupės 2012 m. veiklos sąnaudos buvo 368 mln. EUR. NLB savo veiklos sąnaudas (neskaitant vienkartinių neeilinių nesikartojančių išlaidų, t. y. restruktūrizavimo išlaidų) visos grupės mastu iki 2014 m. gruodžio 31 d. sumažins iki [300–350] mln. EUR, iki 2015 m. gruodžio 31 d. – iki [300–350] mln. EUR, iki 2016 m. gruodžio 31 d. – iki [250–300] EUR ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. – iki [200–250] mln. EUR. |
| --- | --- |

(47)

NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų kontrolės ir jų mažinimo programą. Visos NLB grupės 2012 m. veiklos sąnaudos buvo 368 mln. EUR. NLB savo veiklos sąnaudas (neskaitant vienkartinių neeilinių nesikartojančių išlaidų, t. y. restruktūrizavimo išlaidų) visos grupės mastu iki 2014 m. gruodžio 31 d. sumažins iki [300–350] mln. EUR, iki 2015 m. gruodžio 31 d. – iki [300–350] mln. EUR, iki 2016 m. gruodžio 31 d. – iki [250–300] EUR ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. – iki [200–250] mln. EUR.

| (48) | NLB prognozuoja, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo nuosavybės vertybinių popierių grąža (NVPG) atskaičius mokesčius pasieks [5–10] %. Pagal restruktūrizavimo plane pateiktas 2013–2017 m. laikotarpio finansines prognozes I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP 2017 m. gruodžio 31 d. sieks [10–20] %, o NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100–150] mln. EUR. |
| --- | --- |

(48)

NLB prognozuoja, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo nuosavybės vertybinių popierių grąža (NVPG) atskaičius mokesčius pasieks [5–10] %. Pagal restruktūrizavimo plane pateiktas 2013–2017 m. laikotarpio finansines prognozes I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP 2017 m. gruodžio 31 d. sieks [10–20] %, o NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100–150] mln. EUR.

| (49) | Galiausiai Slovėnija sumažins turimų NLB akcijų paketą [...] („[...]“ – iki [...]). Jeigu Slovėnija nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų, kad parduotų turimų NLB akcijų paketą, išskyrus [...], tai Slovėnija ir NLB suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti [...], [...], [...], [...], [...] ir [...]. |
| --- | --- |

(49)

Galiausiai Slovėnija sumažins turimų NLB akcijų paketą [...] („[...]“ – iki [...]). Jeigu Slovėnija nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų, kad parduotų turimų NLB akcijų paketą, išskyrus [...], tai Slovėnija ir NLB suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti [...], [...], [...], [...], [...] ir [...].

4.2.   NAŠTOS PASIDALIJIMAS

| (50) | Restruktūrizavimo plane numatyta uždrausti atkarpų, dividendų ir pelno skirstymą visu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpiu iki 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(50)

Restruktūrizavimo plane numatyta uždrausti atkarpų, dividendų ir pelno skirstymą visu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpiu iki 2017 m. gruodžio 31 d.

| (51) | Slovėnija įsipareigoja, kad NLB per restruktūrizavimo laikotarpį neatliks jokių mokėjimų pagal kapitalo priemones, nebent tie mokėjimai būtų teisiškai privalomi. Slovėnija taip pat įsipareigoja, kad NLB nesinaudos pasirinkimo pirkti sandoriais ir neatpirks tų priemonių be išankstinio Komisijos sutikimo. Atkarpas už valstybės turimas kapitalo priemones mokėti leidžiama, išskyrus atvejus, kai dėl tokių išmokų taptų privalomas (iki tol buvęs neprivalomas) atkarpų mokėjimas ir kitiems investuotojams. Šis įsipareigojimas per restruktūrizavimo laikotarpį nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, kurios išleistos po to, kai Komisija priėmė šį sprendimą), su sąlyga, kad mokant bet kokias atkarpas už tokias naujai išleistas priemones, dėl to neatsirastų jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas ir už tuos NLB vertybinius popierius, kurie išleisti anksčiau negu priimtas šis sprendimas. |
| --- | --- |

(51)

Slovėnija įsipareigoja, kad NLB per restruktūrizavimo laikotarpį neatliks jokių mokėjimų pagal kapitalo priemones, nebent tie mokėjimai būtų teisiškai privalomi. Slovėnija taip pat įsipareigoja, kad NLB nesinaudos pasirinkimo pirkti sandoriais ir neatpirks tų priemonių be išankstinio Komisijos sutikimo. Atkarpas už valstybės turimas kapitalo priemones mokėti leidžiama, išskyrus atvejus, kai dėl tokių išmokų taptų privalomas (iki tol buvęs neprivalomas) atkarpų mokėjimas ir kitiems investuotojams. Šis įsipareigojimas per restruktūrizavimo laikotarpį nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, kurios išleistos po to, kai Komisija priėmė šį sprendimą), su sąlyga, kad mokant bet kokias atkarpas už tokias naujai išleistas priemones, dėl to neatsirastų jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas ir už tuos NLB vertybinius popierius, kurie išleisti anksčiau negu priimtas šis sprendimas.

| (52) | Esamiems akcininkams priklausančią NLB kapitalo dalį labai sumažino jau pirmas ir antras rekapitalizavimai 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Likusių NLB subordinuotųjų vertybinių popierių suma yra 250 mln. EUR. Slovėnija įsipareigoja, kad prieš teikiant bet kokią valstybės pagalbą (t. y. trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) NLB visiškai nurašys savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas. Taip valstybė taps vienintele NLB akcininke, nors iki pirmo 2011 m. kovo mėn. jos atlikto rekapitalizavimo jai tepriklausė 33,1 % NLB akcijų. |
| --- | --- |

(52)

Esamiems akcininkams priklausančią NLB kapitalo dalį labai sumažino jau pirmas ir antras rekapitalizavimai 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Likusių NLB subordinuotųjų vertybinių popierių suma yra 250 mln. EUR. Slovėnija įsipareigoja, kad prieš teikiant bet kokią valstybės pagalbą (t. y. trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) NLB visiškai nurašys savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas. Taip valstybė taps vienintele NLB akcininke, nors iki pirmo 2011 m. kovo mėn. jos atlikto rekapitalizavimo jai tepriklausė 33,1 % NLB akcijų.

| (53) | Slovėnija įsipareigoja parduoti NLB priklausančias kapitalo dalis šio sprendimo priedo 3 dalyje išvardytose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [100–150] mln. EUR) ir priedo 4 dalyje išvardytose pagrindinės veiklos nevykdančiose patronuojamosiose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [950–1 000] mln. EUR). NLB taip pat parduos visas jam priklausančias priedo 5 dalyje išvardytų bendrųjų įmonių dalis. Be to, NLB iki [...] uždarys [...]. |
| --- | --- |

(53)

Slovėnija įsipareigoja parduoti NLB priklausančias kapitalo dalis šio sprendimo priedo 3 dalyje išvardytose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [100–150] mln. EUR) ir priedo 4 dalyje išvardytose pagrindinės veiklos nevykdančiose patronuojamosiose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [950–1 000] mln. EUR). NLB taip pat parduos visas jam priklausančias priedo 5 dalyje išvardytų bendrųjų įmonių dalis. Be to, NLB iki [...] uždarys [...].

| (54) | Per bet kokį galimą NLB patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimą nuosavo kapitalo injekcijomis pasirašomų akcijų kaina bus: i) 25 % diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą pagal visuotinai pripažintus rinkos metodus (11), prieš pat pranešant apie kapitalo injekciją, arba ii) žemiausia kaina, už kurią kiti tų patronuojamųjų bendrovių akcininkai sutinka prisidėti prie rekapitalizavimo. Nebiržinių bendrovių akcijų rinkos vertė bus nustatoma taikant tinkamą ir visuotinai pripažintą rinka grindžiamo vertinimo metodiką. Jeigu tokia kapitalo injekcija bus atliekama mišriomis priemonėmis, tai šios priemonės turės būti taikomos kartu su alternatyviu atkarpų atsiskaitymo mechanizmu ir nuostata, kad mišrios priemonės perskaičiavimo į nuosavą kapitalą koeficientas bus lygus 25 % diskontuotai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (nustatytai ta pačia tvarka kaip ir darant nuosavo kapitalo injekciją). |
| --- | --- |

(54)

Per bet kokį galimą NLB patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimą nuosavo kapitalo injekcijomis pasirašomų akcijų kaina bus: i) 25 % diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą pagal visuotinai pripažintus rinkos metodus (11), prieš pat pranešant apie kapitalo injekciją, arba ii) žemiausia kaina, už kurią kiti tų patronuojamųjų bendrovių akcininkai sutinka prisidėti prie rekapitalizavimo. Nebiržinių bendrovių akcijų rinkos vertė bus nustatoma taikant tinkamą ir visuotinai pripažintą rinka grindžiamo vertinimo metodiką. Jeigu tokia kapitalo injekcija bus atliekama mišriomis priemonėmis, tai šios priemonės turės būti taikomos kartu su alternatyviu atkarpų atsiskaitymo mechanizmu ir nuostata, kad mišrios priemonės perskaičiavimo į nuosavą kapitalą koeficientas bus lygus 25 % diskontuotai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (nustatytai ta pačia tvarka kaip ir darant nuosavo kapitalo injekciją).

4.3.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMĄ MAŽINANČIOS PRIEMONĖS

| (55) | Kad būtų mažiau iškraipoma konkurencija, NLB planuoja mažinti savo verslo veiklą Slovėnijoje. NLB sumažins savo bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(55)

Kad būtų mažiau iškraipoma konkurencija, NLB planuoja mažinti savo verslo veiklą Slovėnijoje. NLB sumažins savo bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d.

| (56) | Vienas iš NLB įsipareigojimų – parduoti jam priklausančias strateginėse rinkose esančių bankų kapitalo dalis. NLB parduos savo [...] iki [...]. Šis pardavimas sumažins NLB įtaką [...]. NLB taip pat visiškai perleis savo turimas [...] akcijas iki [...]. |
| --- | --- |

(56)

Vienas iš NLB įsipareigojimų – parduoti jam priklausančias strateginėse rinkose esančių bankų kapitalo dalis. NLB parduos savo [...] iki [...]. Šis pardavimas sumažins NLB įtaką [...]. NLB taip pat visiškai perleis savo turimas [...] akcijas iki [...].

| (57) | NLB mažins savo kreditavimo veiklą Slovėnijos statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose – nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo PRĮT šiuose sektoriuose vidutiniškai sumažės [...] %. NLB nutrauks savo verslo strategiją, pagal kurią vykdoma nauja kreditavimo veikla su klientais, kurie yra užsienio bendrovės. |
| --- | --- |

(57)

NLB mažins savo kreditavimo veiklą Slovėnijos statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose – nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo PRĮT šiuose sektoriuose vidutiniškai sumažės [...] %. NLB nutrauks savo verslo strategiją, pagal kurią vykdoma nauja kreditavimo veikla su klientais, kurie yra užsienio bendrovės.

| (58) | NLB visiškai nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklą perleisdamas savo patronuojamąsias bendroves Slovėnijoje ir užsienyje. |
| --- | --- |

(58)

NLB visiškai nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklą perleisdamas savo patronuojamąsias bendroves Slovėnijoje ir užsienyje.

| (59) | NLB laikysis draudimų išmokėti atkarpas, skirstyti dividendus, įsigyti įmonių ir reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla pagal atitinkamose šio sprendimo priedo dalyse nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(59)

NLB laikysis draudimų išmokėti atkarpas, skirstyti dividendus, įsigyti įmonių ir reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla pagal atitinkamose šio sprendimo priedo dalyse nustatytas sąlygas.

| (60) | Yra nustatytas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB išmokės dividendus savo akcininkui 2015, 2016 ir 2017 metais (12). Už 2015 ir 2016 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 50 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Už 2017 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 100 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Nepažeidžiant Slovėnijos banko, kuris yra NLB bankininkystės veiklos priežiūros institucija, įgaliojimų, dividendų išmokėjimas bus sustabdytas, jeigu dėl jo kiltų grėsmė banko mokumo būklei vėlesniais metais. |
| --- | --- |

(60)

Yra nustatytas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB išmokės dividendus savo akcininkui 2015, 2016 ir 2017 metais (12). Už 2015 ir 2016 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 50 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Už 2017 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 100 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Nepažeidžiant Slovėnijos banko, kuris yra NLB bankininkystės veiklos priežiūros institucija, įgaliojimų, dividendų išmokėjimas bus sustabdytas, jeigu dėl jo kiltų grėsmė banko mokumo būklei vėlesniais metais.

4.4.   SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO PRIEMONĖS APRAŠYMAS

a)   Tikslas

| (61) | NLB pasinaudos sumažėjusios vertės turto priemone perduodamas turtą BTVĮ. Šios priemonės tikslas – išsklaidyti netikrumą dėl daugiausia problemų keliančio banko turto portfelio būsimos vertės ir užtikrinti, kad NLB daugiausia dėmesio skirtų savo restruktūrizavimo plano įgyvendinimui. |
| --- | --- |

(61)

NLB pasinaudos sumažėjusios vertės turto priemone perduodamas turtą BTVĮ. Šios priemonės tikslas – išsklaidyti netikrumą dėl daugiausia problemų keliančio banko turto portfelio būsimos vertės ir užtikrinti, kad NLB daugiausia dėmesio skirtų savo restruktūrizavimo plano įgyvendinimui.

b)   Struktūra ir ypatumai

| (62) | Slovėnija įsteigė BTVĮ siekdama stiprinti bankų sektoriaus stabilumą. |
| --- | --- |

(62)

Slovėnija įsteigė BTVĮ siekdama stiprinti bankų sektoriaus stabilumą.

| (63) | Bendrasis BTVĮ tikslas yra valdyti ir tvarkingai perleisti gautą turtą, kad už jį būtų maksimaliai atlyginta. Vykdydama šią veiklą BTVĮ padeda pertvarkyti finansų sistemą naudojant kuo mažiau viešųjų lėšų ir kiek įmanoma vengiant rinkos iškraipymų. |
| --- | --- |

(63)

Bendrasis BTVĮ tikslas yra valdyti ir tvarkingai perleisti gautą turtą, kad už jį būtų maksimaliai atlyginta. Vykdydama šią veiklą BTVĮ padeda pertvarkyti finansų sistemą naudojant kuo mažiau viešųjų lėšų ir kiek įmanoma vengiant rinkos iškraipymų.

| (64) | BTVĮ gali perimti arba padengti riziką, ypač susijusią su turtu, vertybiniais popieriais, išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, iš patvirtintų paskolų kylančiomis teisėmis ir įsipareigojimais arba garantijomis su susijusiu užstatu. BTVĮ apmokės NLB nustatytą turto perdavimo vertę savo išleistais valstybės garantuojamais skolos vertybiniais popieriais. BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė bus lygi jo tikrajai ekonominei vertei (toliau – TEV), Komisijos ekspertų nustatytai pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė. |
| --- | --- |

(64)

BTVĮ gali perimti arba padengti riziką, ypač susijusią su turtu, vertybiniais popieriais, išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, iš patvirtintų paskolų kylančiomis teisėmis ir įsipareigojimais arba garantijomis su susijusiu užstatu. BTVĮ apmokės NLB nustatytą turto perdavimo vertę savo išleistais valstybės garantuojamais skolos vertybiniais popieriais. BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė bus lygi jo tikrajai ekonominei vertei (toliau – TEV), Komisijos ekspertų nustatytai pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė.

c)   Sumažėjusios vertės turto ir paskolų perdavimo mastas

| (65) | Perduodamas šių kategorijų turtas:






  a) | bankrutuojančios bendrovės su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu; |
| --- | --- | --- |

(65)

Perduodamas šių kategorijų turtas:

a)

bankrutuojančios bendrovės su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu;

| b) | kreditiniai reikalavimai finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms, kurias numatoma restruktūrizuoti; |
| --- | --- |

b)

kreditiniai reikalavimai finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms, kurias numatoma restruktūrizuoti;

| c) | kitos bankrutuojančios bendrovės; |
| --- | --- |

c)

kitos bankrutuojančios bendrovės;

| d) | kiti kreditiniai reikalavimai su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu; |
| --- | --- |

d)

kiti kreditiniai reikalavimai su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu;

| e) | finansų kontroliuojančiosios bendrovės; |
| --- | --- |

e)

finansų kontroliuojančiosios bendrovės;

| f) | statybos bendrovės; |
| --- | --- |

f)

statybos bendrovės;

| g) | transporto bendrovės; |
| --- | --- |

g)

transporto bendrovės;

| h) | kitos neveiksnios pozicijos. |
| --- | --- |

h)

kitos neveiksnios pozicijos.

| (66) | 2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija nusiuntė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis – 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas vėliau patikslintas; dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,3 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė – 94 mln. EUR. |
| --- | --- |

(66)

2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija nusiuntė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis – 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas vėliau patikslintas; dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,3 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė – 94 mln. EUR.

| (67) | Perdavus šį turtą, NLB pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) bus sumažintas 1,4 mlrd. EUR, o kapitalo poreikiai sumažės iš viso 112 mln. EUR suma. Šie skaičiai pateikti numatomo perduoti BTVĮ turto sąraše, 2013 m. lapkričio 14 d. atsiųstame Komisijai. |
| --- | --- |

(67)

Perdavus šį turtą, NLB pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) bus sumažintas 1,4 mlrd. EUR, o kapitalo poreikiai sumažės iš viso 112 mln. EUR suma. Šie skaičiai pateikti numatomo perduoti BTVĮ turto sąraše, 2013 m. lapkričio 14 d. atsiųstame Komisijai.

d)   Turto perdavimo vertės apskaičiavimo metodika

| (68) | Turto perdavimo vertė buvo preliminariai apskaičiuota Slovėnijos banko pagal BTVĮ steigimo teisės akte nustatytą metodiką. Ši metodika yra pagrįsta būsimų grynųjų pinigų srautų grynosios esamosios vertės nustatymu. Didelių pozicijų būsimų grynųjų pinigų srautų vertinimas atliktas atskirai, o mažoms pozicijoms taikytas supaprastintas metodas – vertinta remiantis paskolų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybėmis ir nuostolių dėl įsipareigojimų neįvykdymo ypatumais. Be to, apskaičiuojant turto perdavimo vertę kaip orientacinis dydis naudoti tikėtini nuostoliai pagal TNS bazinį scenarijų. Tokiai vertinimo metodikai pritarė speciali Slovėnijos valdžios institucijų sudaryta grupė ir, kaip stebėtojai, Komisija, Europos Centrinis Bankas ir Europos bankininkystės institucija. |
| --- | --- |

(68)

Turto perdavimo vertė buvo preliminariai apskaičiuota Slovėnijos banko pagal BTVĮ steigimo teisės akte nustatytą metodiką. Ši metodika yra pagrįsta būsimų grynųjų pinigų srautų grynosios esamosios vertės nustatymu. Didelių pozicijų būsimų grynųjų pinigų srautų vertinimas atliktas atskirai, o mažoms pozicijoms taikytas supaprastintas metodas – vertinta remiantis paskolų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybėmis ir nuostolių dėl įsipareigojimų neįvykdymo ypatumais. Be to, apskaičiuojant turto perdavimo vertę kaip orientacinis dydis naudoti tikėtini nuostoliai pagal TNS bazinį scenarijų. Tokiai vertinimo metodikai pritarė speciali Slovėnijos valdžios institucijų sudaryta grupė ir, kaip stebėtojai, Komisija, Europos Centrinis Bankas ir Europos bankininkystės institucija.

| (69) | Bankrutavusių bendrovių ir probleminių paskolų būsimi grynųjų pinigų srautai buvo nustatyti pagal užstatų ir garantijų rinkos vertę. Nustatant tokio užstato vertę buvo remiamasi nepriklausomų ekspertų per paskutinius 12 mėnesių pateiktomis ataskaitomis. |
| --- | --- |

(69)

Bankrutavusių bendrovių ir probleminių paskolų būsimi grynųjų pinigų srautai buvo nustatyti pagal užstatų ir garantijų rinkos vertę. Nustatant tokio užstato vertę buvo remiamasi nepriklausomų ekspertų per paskutinius 12 mėnesių pateiktomis ataskaitomis.

| (70) | Tada, naudojant nerizikingą palūkanų normą, buvo apskaičiuota būsimų grynųjų pinigų srautų grynoji esamoji vertė. |
| --- | --- |

(70)

Tada, naudojant nerizikingą palūkanų normą, buvo apskaičiuota būsimų grynųjų pinigų srautų grynoji esamoji vertė.

e)   Turto perdavimo vertė

| (71) | Slovėnijos nustatytą NLB turto perdavimo vertę sudaro 617 mln. EUR paskolų (suma, lygi 27 % jų bendros balansinės vertės) ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių. Slovėnija įsipareigojo, kad BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė būtų lygi jo TEV, nustatytai Komisijos ekspertų pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė. |
| --- | --- |

(71)

Slovėnijos nustatytą NLB turto perdavimo vertę sudaro 617 mln. EUR paskolų (suma, lygi 27 % jų bendros balansinės vertės) ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių. Slovėnija įsipareigojo, kad BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė būtų lygi jo TEV, nustatytai Komisijos ekspertų pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė.

| (72) | Slovėnijos valdžios institucijos pateikė Slovėnijos banko atliktą analizę, patvirtinančią išsamius rezultatus ir finansinį poveikį, kurį turės NLB turto perdavimas BTVĮ. |
| --- | --- |

(72)

Slovėnijos valdžios institucijos pateikė Slovėnijos banko atliktą analizę, patvirtinančią išsamius rezultatus ir finansinį poveikį, kurį turės NLB turto perdavimas BTVĮ.

f)   Rinkos kaina

| (73) | Šio turto portfelio rinkos vertės Komisija nenustatė. |
| --- | --- |

(73)

Šio turto portfelio rinkos vertės Komisija nenustatė.

g)   Komisijos konsultacijos su nepriklausomais ekspertais

| (74) | Komisijos pasitelkti nepriklausomi ekspertai jai padėjo įvertinti siūlomą metodiką ir turto perdavimo kainą pagal perduodamo turto TEV ir apskaičiuoti to turto rinkos kainą, kaip nustatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (13), kuris yra šios priemonės vertinimo orientacinis pagrindas. |
| --- | --- |

(74)

Komisijos pasitelkti nepriklausomi ekspertai jai padėjo įvertinti siūlomą metodiką ir turto perdavimo kainą pagal perduodamo turto TEV ir apskaičiuoti to turto rinkos kainą, kaip nustatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (13), kuris yra šios priemonės vertinimo orientacinis pagrindas.

5.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (75) | 2012 m. liepos 2 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl rekapitalizavimo priemonių ir Slovėnijos pateiktos restruktūrizavimo plano redakcijos, siekdama nustatyti, ar šios priemonės ir planas yra suderinami su vidaus rinka kaip restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(75)

2012 m. liepos 2 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl rekapitalizavimo priemonių ir Slovėnijos pateiktos restruktūrizavimo plano redakcijos, siekdama nustatyti, ar šios priemonės ir planas yra suderinami su vidaus rinka kaip restruktūrizavimo pagalba.

| (76) | Tuo metu Komisija išreiškė abejones, ar NLB restruktūrizavimo planu, kurio redakciją ji gavo, užtikrinamas ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, pakankamas naštos pasidalijimas ir konkurencijos iškraipymą mažinančių priemonių taikymas (14). Svarstydama su verslo gyvybingumu susijusius klausimus, Komisija suabejojo, ar NLB sprendimų priėmimo procesas atitinka rinkos normas, ir ypač išreiškė susirūpinimą dėl galimų įmonės valdymo problemų, susijusių su valstybės, kaip pagrindinės banko akcininkės, intervencijos į kasdienę jo veiklą (15). |
| --- | --- |

(76)

Tuo metu Komisija išreiškė abejones, ar NLB restruktūrizavimo planu, kurio redakciją ji gavo, užtikrinamas ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, pakankamas naštos pasidalijimas ir konkurencijos iškraipymą mažinančių priemonių taikymas (14). Svarstydama su verslo gyvybingumu susijusius klausimus, Komisija suabejojo, ar NLB sprendimų priėmimo procesas atitinka rinkos normas, ir ypač išreiškė susirūpinimą dėl galimų įmonės valdymo problemų, susijusių su valstybės, kaip pagrindinės banko akcininkės, intervencijos į kasdienę jo veiklą (15).

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (77) | Jokių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros negauta. |
| --- | --- |

(77)

Jokių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros negauta.

7.   SLOVĖNIJOS POZICIJA

| (78) | Slovėnija sutinka, kad pirmas, antras ir trečias rekapitalizavimai ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Slovėnija taip pat mano, kad šios priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(78)

Slovėnija sutinka, kad pirmas, antras ir trečias rekapitalizavimai ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Slovėnija taip pat mano, kad šios priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

| (79) | Slovėnija teigia, kad restruktūrizavimo planas atitinka visas Restruktūrizavimo komunikate (16), papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(79)

Slovėnija teigia, kad restruktūrizavimo planas atitinka visas Restruktūrizavimo komunikate (16), papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytas sąlygas.

| (80) | Visų pirma, Slovėnijos nuomone, restruktūrizavimo planu užtikrinamas NLB ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas nenaudojant valstybinių išteklių, jame numatyta, kad bankas skirs pakankamą savo įnašą restruktūrizavimo išlaidoms padengti, ir apribotas konkurencijos iškraipymas. Siekdama užtikrinti riziką ribojančius sprendimų priėmimo procesus valdant banko veiklą, Slovėnija įsipareigojo stiprinti šios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

(80)

Visų pirma, Slovėnijos nuomone, restruktūrizavimo planu užtikrinamas NLB ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas nenaudojant valstybinių išteklių, jame numatyta, kad bankas skirs pakankamą savo įnašą restruktūrizavimo išlaidoms padengti, ir apribotas konkurencijos iškraipymas. Siekdama užtikrinti riziką ribojančius sprendimų priėmimo procesus valdant banko veiklą, Slovėnija įsipareigojo stiprinti šios įmonės valdymą.

| (81) | Slovėnijos įsipareigojimų sąrašas pateiktas šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Be to, Slovėnija įsipareigojo, kad numatomas turto perleidimas vyks pagal nustatytus terminus. Jeigu perleidžiant turtą bus pažeistas kuris nors iš šių terminų, bus paskirtas už perleidimą atsakingas patikėtinis. |
| --- | --- |

(81)

Slovėnijos įsipareigojimų sąrašas pateiktas šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Be to, Slovėnija įsipareigojo, kad numatomas turto perleidimas vyks pagal nustatytus terminus. Jeigu perleidžiant turtą bus pažeistas kuris nors iš šių terminų, bus paskirtas už perleidimą atsakingas patikėtinis.

8.   VERTINIMAS

8.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS

| (82) | Komisija jau padarė išvadą (17), kad pirmas ir antras NLB rekapitalizavimai yra valstybės pagalba, ir Slovėnija tam neprieštaravo. Todėl šiame skirsnyje Komisija vertina tik tai, ar abi naujosios priemonės (trečias rekapitalizavimas ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ) yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(82)

Komisija jau padarė išvadą (17), kad pirmas ir antras NLB rekapitalizavimai yra valstybės pagalba, ir Slovėnija tam neprieštaravo. Todėl šiame skirsnyje Komisija vertina tik tai, ar abi naujosios priemonės (trečias rekapitalizavimas ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ) yra valstybės pagalba.

| (83) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(83)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (84) | Kadangi trečiam rekapitalizavimui 1,558 mlrd. EUR sumą tiesiogiai skirs Slovėnijos Respublika, Komisija daro išvadą, kad šiai priemonei naudojami valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(84)

Kadangi trečiam rekapitalizavimui 1,558 mlrd. EUR sumą tiesiogiai skirs Slovėnijos Respublika, Komisija daro išvadą, kad šiai priemonei naudojami valstybiniai ištekliai.

| (85) | Trečias rekapitalizavimas teikia galimybę NLB gauti kapitalo finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis, kai dėl didelio netikrumo Slovėnijos bankų sektoriuje nebūtų įmanoma gauti tokį kapitalą rinkoje. Todėl Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nebūtų skyręs lėšų trečiam rekapitalizavimui. Taigi trečią rekapitalizavimą reikia laikyti suteikiančiu pranašumą NLB. Be to, tai yra atrankinis pranašumas, nes juo naudojasi tik vienas bankas. |
| --- | --- |

(85)

Trečias rekapitalizavimas teikia galimybę NLB gauti kapitalo finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis, kai dėl didelio netikrumo Slovėnijos bankų sektoriuje nebūtų įmanoma gauti tokį kapitalą rinkoje. Todėl Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nebūtų skyręs lėšų trečiam rekapitalizavimui. Taigi trečią rekapitalizavimą reikia laikyti suteikiančiu pranašumą NLB. Be to, tai yra atrankinis pranašumas, nes juo naudojasi tik vienas bankas.

| (86) | Kadangi NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai, bet koks iš valstybinių išteklių šiam bankui suteiktas pranašumas gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą ir iškraipyti konkurenciją. Todėl trečias rekapitalizavimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(86)

Kadangi NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai, bet koks iš valstybinių išteklių šiam bankui suteiktas pranašumas gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą ir iškraipyti konkurenciją. Todėl trečias rekapitalizavimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (87) | Trečio rekapitalizavimo pagalbos elemento dydis yra 1,558 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(87)

Trečio rekapitalizavimo pagalbos elemento dydis yra 1,558 mlrd. EUR.

| (88) | Dėl sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ Komisija mano, kad šiai priemonei yra naudojami valstybiniai ištekliai. Slovėnija įsteigė BTVĮ, kad sustiprintų bankų sektoriaus stabilumą, padėdama sunkumų patiriantiems bankams perleisti rizikingą turtą, pašalinant jį iš savo balanso, už kainą, kuri viršija esamą rinkos vertę. Toks NLB turto perdavimas BTVĮ sumažins nuostolius, kuriuos bankas kitu atveju turėtų patirti, kad išvalytų balansą ir įgyvendintų savo restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(88)

Dėl sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ Komisija mano, kad šiai priemonei yra naudojami valstybiniai ištekliai. Slovėnija įsteigė BTVĮ, kad sustiprintų bankų sektoriaus stabilumą, padėdama sunkumų patiriantiems bankams perleisti rizikingą turtą, pašalinant jį iš savo balanso, už kainą, kuri viršija esamą rinkos vertę. Toks NLB turto perdavimas BTVĮ sumažins nuostolius, kuriuos bankas kitu atveju turėtų patirti, kad išvalytų balansą ir įgyvendintų savo restruktūrizavimo planą.

| (89) | Siekiant įvertinti, ar sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, Komisijos ekspertai savarankiškai nustatė numatomo perduoti turto portfelio esamą rinkos vertę ir TEV, kuri taip pat bus to turto perdavimo kaina. Kadangi šio turto portfelio perdavimo vertė viršija jo esamą rinkos vertę, šia priemone NLB bus suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(89)

Siekiant įvertinti, ar sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, Komisijos ekspertai savarankiškai nustatė numatomo perduoti turto portfelio esamą rinkos vertę ir TEV, kuri taip pat bus to turto perdavimo kaina. Kadangi šio turto portfelio perdavimo vertė viršija jo esamą rinkos vertę, šia priemone NLB bus suteiktas pranašumas.

| (90) | Šis pranašumas sustiprins NLB poziciją prieš konkurentus Slovėnijoje ir kitose valstybėse narėse, kurie negauna tos pačios valstybės paramos. Todėl reikia manyti, jog ši priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, taip pat ir todėl, kad NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai. |
| --- | --- |

(90)

Šis pranašumas sustiprins NLB poziciją prieš konkurentus Slovėnijoje ir kitose valstybėse narėse, kurie negauna tos pačios valstybės paramos. Todėl reikia manyti, jog ši priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, taip pat ir todėl, kad NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai.

| (91) | Dėl pagalbos sumos, susijusios su sumažėjusios vertės turto perdavimu BTVĮ, reikia pažymėti, kad Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 20 punkto a papunkčio antroje išnašoje paramos turtui priemonės pagalbos dydis apibrėžiamas kaip turto perdavimo kainos ir rinkos kainos skirtumas. Turto perdavimo kaina yra 617 mln. EUR, o įvertinta rinkos kaina – 486 mln. EUR. Perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ NLB suteikiamos pagalbos suma yra 130 mln. EUR. |
| --- | --- |

(91)

Dėl pagalbos sumos, susijusios su sumažėjusios vertės turto perdavimu BTVĮ, reikia pažymėti, kad Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 20 punkto a papunkčio antroje išnašoje paramos turtui priemonės pagalbos dydis apibrėžiamas kaip turto perdavimo kainos ir rinkos kainos skirtumas. Turto perdavimo kaina yra 617 mln. EUR, o įvertinta rinkos kaina – 486 mln. EUR. Perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ NLB suteikiamos pagalbos suma yra 130 mln. EUR.

| (92) | Todėl visa pagalbos suma, suteikta NLB per pirmą, antrą ir trečią rekapitalizavimus ir perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, yra 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB pagal riziką įvertinto turto (PRĮT) 2012 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(92)

Todėl visa pagalbos suma, suteikta NLB per pirmą, antrą ir trečią rekapitalizavimus ir perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, yra 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB pagal riziką įvertinto turto (PRĮT) 2012 m. gruodžio mėn.

8.2.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

8.2.1.   Suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas

| (93) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija gali nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija pripažino, kad visuotinė finansų krizė gali labai sutrikdyti valstybės narės ekonomiką ir kad tokį sutrikdymą galima ištaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai buvo paeiliui išdėstyta ir išplėtota šešiuose komunikatuose dėl krizės (18) ir 2013 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(93)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija gali nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija pripažino, kad visuotinė finansų krizė gali labai sutrikdyti valstybės narės ekonomiką ir kad tokį sutrikdymą galima ištaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai buvo paeiliui išdėstyta ir išplėtota šešiuose komunikatuose dėl krizės (18) ir 2013 m. Bankų komunikate.

| (94) | 2013 m. Bankų komunikatas taikomas valstybės pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta nuo tų metų rugpjūčio 1 d. NLB atveju Slovėnija pranešė apie papildomą valstybės pagalbą – kapitalo injekcijas ir paramą kapitalui – po 2013 m. rugpjūčio 1 d. Todėl 2013 m. Bankų komunikato nuostatos taikomos vertinant NLB restruktūrizavimo plano suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(94)

2013 m. Bankų komunikatas taikomas valstybės pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta nuo tų metų rugpjūčio 1 d. NLB atveju Slovėnija pranešė apie papildomą valstybės pagalbą – kapitalo injekcijas ir paramą kapitalui – po 2013 m. rugpjūčio 1 d. Todėl 2013 m. Bankų komunikato nuostatos taikomos vertinant NLB restruktūrizavimo plano suderinamumą su vidaus rinka.

| (95) | Tai, kad Komisija ne kartą pritarė priemonėms, kurių ėmėsi Slovėnijos valdžios institucijos, siekdamos kovoti su finansų krize (19), patvirtina, jog Slovėnijos ekonomika yra smarkiai sutrikdyta. Todėl teisinis pagrindas, pagal kurį turi būti vertinamas visų į restruktūrizavimo planą įtrauktų priemonių (t. y. pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ) suderinamumas su vidaus rinka, yra SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(95)

Tai, kad Komisija ne kartą pritarė priemonėms, kurių ėmėsi Slovėnijos valdžios institucijos, siekdamos kovoti su finansų krize (19), patvirtina, jog Slovėnijos ekonomika yra smarkiai sutrikdyta. Todėl teisinis pagrindas, pagal kurį turi būti vertinamas visų į restruktūrizavimo planą įtrauktų priemonių (t. y. pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ) suderinamumas su vidaus rinka, yra SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (96) | Konkrečiai kalbant apie sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ suderinamumą su vidaus rinka, pažymėtina, kad Komisija vertina šią priemonę pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytą 2013 m. Bankų komunikatu. |
| --- | --- |

(96)

Konkrečiai kalbant apie sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ suderinamumą su vidaus rinka, pažymėtina, kad Komisija vertina šią priemonę pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytą 2013 m. Bankų komunikatu.

| (97) | Restruktūrizavimo pagalbos NLB suderinamumą su vidaus rinka Komisija vertina remdamasi restruktūrizavimo planu ir pagal Restruktūrizavimo komunikatą, papildytą 2013 m. Bankų komunikatu. |
| --- | --- |

(97)

Restruktūrizavimo pagalbos NLB suderinamumą su vidaus rinka Komisija vertina remdamasi restruktūrizavimo planu ir pagal Restruktūrizavimo komunikatą, papildytą 2013 m. Bankų komunikatu.

8.2.2.   Suderinamumas su Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, kuris buvo pritaikytas ir papildytas 2013 m. Bankų komunikatu

| (98) | Siekiant nustatyti NLB suteiktos pagalbos, kuri yra jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, suderinamumą su vidaus rinka, Komisija turėjo įvertinti šią priemonę remdamasi Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, kuris buvo pritaikytas ir papildytas 2013 m. Bankų komunikatu. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto parama sumažėjusios vertės turtui apibrėžta kaip bet kokia priemonė, dėl kurios „pagalbą gaunančiam bankui nereikia nei užfiksuoti nuostolio, nei sudaryti rezervo galimam nuostoliui dėl sumažėjusios vertės turto padengti [...] ir (arba) šios priemonės suteikia galimybę panaudoti reguliuojamą kapitalą kitais tikslais“, ir nustatyta, pagal kokius kriterijus turi būti vertinamas tokių priemonių suderinamumas su vidaus rinka. Šie kriterijai yra: i) turto tinkamumas; ii) vertės sumažėjimo skaidrumas ir informacijos atskleidimas; iii) turto valdymas; iv) teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas; ir v) atlygio ir naštos pasidalijimo tinkamumas. |
| --- | --- |

(98)

Siekiant nustatyti NLB suteiktos pagalbos, kuri yra jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, suderinamumą su vidaus rinka, Komisija turėjo įvertinti šią priemonę remdamasi Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, kuris buvo pritaikytas ir papildytas 2013 m. Bankų komunikatu. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto parama sumažėjusios vertės turtui apibrėžta kaip bet kokia priemonė, dėl kurios „pagalbą gaunančiam bankui nereikia nei užfiksuoti nuostolio, nei sudaryti rezervo galimam nuostoliui dėl sumažėjusios vertės turto padengti [...] ir (arba) šios priemonės suteikia galimybę panaudoti reguliuojamą kapitalą kitais tikslais“, ir nustatyta, pagal kokius kriterijus turi būti vertinamas tokių priemonių suderinamumas su vidaus rinka. Šie kriterijai yra: i) turto tinkamumas; ii) vertės sumažėjimo skaidrumas ir informacijos atskleidimas; iii) turto valdymas; iv) teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas; ir v) atlygio ir naštos pasidalijimo tinkamumas.

Turto tinkamumas

| (99) | Dėl turto tinkamumo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.4 skirsnyje pažymima, kad norint teikti paramą turtui, reikia aiškiai nustatyti sumažėjusios vertės turtą, ir kad turto tinkamumas neturi viršyti tam tikrų ribų, siekiant užtikrinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(99)

Dėl turto tinkamumo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.4 skirsnyje pažymima, kad norint teikti paramą turtui, reikia aiškiai nustatyti sumažėjusios vertės turtą, ir kad turto tinkamumas neturi viršyti tam tikrų ribų, siekiant užtikrinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka.

| (100) | Tačiau Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto taip pat nustatyta, kad reikia atrasti pusiausvyrą tarp tikslo užtikrinti neatidėliotiną finansinį stabilumą ir poreikio užtikrinti grįžimą prie įprasto rinkos veikimo, o dėl to reikėtų lanksčiau nustatyti turto klases. Visų pirma, nors Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto kaip tinkamas turtas minimas tas turtas, dėl kurio kilo finansų krizė (jame konkrečiai minimi JAV hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai), jame taip pat leidžiama išplėsti tinkamumo sąvoką, kad ji apimtų „tiksliai apibrėžtų kategorijų turtą, susijusį su sistemine grėsme“, „be kiekybinių apribojimų“. |
| --- | --- |

(100)

Tačiau Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto taip pat nustatyta, kad reikia atrasti pusiausvyrą tarp tikslo užtikrinti neatidėliotiną finansinį stabilumą ir poreikio užtikrinti grįžimą prie įprasto rinkos veikimo, o dėl to reikėtų lanksčiau nustatyti turto klases. Visų pirma, nors Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto kaip tinkamas turtas minimas tas turtas, dėl kurio kilo finansų krizė (jame konkrečiai minimi JAV hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai), jame taip pat leidžiama išplėsti tinkamumo sąvoką, kad ji apimtų „tiksliai apibrėžtų kategorijų turtą, susijusį su sistemine grėsme“, „be kiekybinių apribojimų“.

| (101) | Pastaruoju atveju sumažėjusios vertės turto priemonė skirta neveiksniam turtui, daugiausia susijusiam su statybos bendrovėmis, transporto bendrovėmis ir finansų kontroliuojančiosiomis bendrovėmis, arba neveiksniam turtui su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu. Tuose sektoriuose NLB patyrė daugiausia sunkumų, juose susidarė nemaži neveiksnių paskolų portfeliai (neveiksnios buvo 41 % paskolų finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ir 74 % paskolų statybos bendrovėms). Numatomo perduoti turto portfelyje yra daugiau kaip pusė sumažėjusios vertės turto, kuris buvo NLB d.d. įtrauktas į apskaitą 2012 m. gruodžio 31 d. Todėl tas turtas atitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus tinkamumo kriterijus. |
| --- | --- |

(101)

Pastaruoju atveju sumažėjusios vertės turto priemonė skirta neveiksniam turtui, daugiausia susijusiam su statybos bendrovėmis, transporto bendrovėmis ir finansų kontroliuojančiosiomis bendrovėmis, arba neveiksniam turtui su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu. Tuose sektoriuose NLB patyrė daugiausia sunkumų, juose susidarė nemaži neveiksnių paskolų portfeliai (neveiksnios buvo 41 % paskolų finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ir 74 % paskolų statybos bendrovėms). Numatomo perduoti turto portfelyje yra daugiau kaip pusė sumažėjusios vertės turto, kuris buvo NLB d.d. įtrauktas į apskaitą 2012 m. gruodžio 31 d. Todėl tas turtas atitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus tinkamumo kriterijus.

Skaidrumas ir informacijos atskleidimas

| (102) | Dėl skaidrumo ir informacijos atskleidimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.1 skirsnyje nustatyta, kad reikalavimus atitinkantys bankai turi būti ex ante visiškai skaidrūs ir atskleisti sumažėjusią turto, kuriam bus taikomos paramos priemonės, vertę, remdamiesi tinkamu vertinimu, kurį patvirtina pripažinti nepriklausomi ekspertai ir kompetentinga priežiūros institucija. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto reikalaujama, kad vertės sumažėjimas būtų atskleistas ir vertinimas atliktas iki valstybės intervencijos. |
| --- | --- |

(102)

Dėl skaidrumo ir informacijos atskleidimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.1 skirsnyje nustatyta, kad reikalavimus atitinkantys bankai turi būti ex ante visiškai skaidrūs ir atskleisti sumažėjusią turto, kuriam bus taikomos paramos priemonės, vertę, remdamiesi tinkamu vertinimu, kurį patvirtina pripažinti nepriklausomi ekspertai ir kompetentinga priežiūros institucija. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto reikalaujama, kad vertės sumažėjimas būtų atskleistas ir vertinimas atliktas iki valstybės intervencijos.

| (103) | Pradinį turto vertinimą atliko Slovėnijos bankas. Pirma, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis taip pat buvo 2013 m. gegužės 10 d. atskleistas Slovėnijos banko, nurodant trijų didžiausių Slovėnijos bankų turto perdavimo BTVĮ poveikį kapitalui. Antra, nepriklausomų ekspertų atliktų TKP ir TNS rezultatai buvo atskleisti 2013 m. gruodžio 4 d. ir juose nurodytas Slovėnijos bankų kapitalo trūkumas pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. Numatomo perduoti turto klasės yra aiškiai nurodytos, o jo perdavimas bus atliktas tik pagal Slovėnijos banko patvirtintą vertinimo metodiką. Taigi valstybė narė užtikrino pakankamą skaidrumą ir atskleidė pakankamai informacijos apie visą NLB sumažėjusios vertės turtą, numatomą perduoti BTVĮ. Ypač svarbu tai, kad TKP ir TNS, per kuriuos buvo nustatytas banko kapitalo trūkumas, atliko išorės ekspertai. |
| --- | --- |

(103)

Pradinį turto vertinimą atliko Slovėnijos bankas. Pirma, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis taip pat buvo 2013 m. gegužės 10 d. atskleistas Slovėnijos banko, nurodant trijų didžiausių Slovėnijos bankų turto perdavimo BTVĮ poveikį kapitalui. Antra, nepriklausomų ekspertų atliktų TKP ir TNS rezultatai buvo atskleisti 2013 m. gruodžio 4 d. ir juose nurodytas Slovėnijos bankų kapitalo trūkumas pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. Numatomo perduoti turto klasės yra aiškiai nurodytos, o jo perdavimas bus atliktas tik pagal Slovėnijos banko patvirtintą vertinimo metodiką. Taigi valstybė narė užtikrino pakankamą skaidrumą ir atskleidė pakankamai informacijos apie visą NLB sumažėjusios vertės turtą, numatomą perduoti BTVĮ. Ypač svarbu tai, kad TKP ir TNS, per kuriuos buvo nustatytas banko kapitalo trūkumas, atliko išorės ekspertai.

Turto valdymas

| (104) | Dėl turto valdymo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.6 skirsnyje nustatyta, kad reikia užtikrinti aiškų funkcinį ir organizacinį paramą gaunančio banko ir jo turto atskyrimą, visų pirma jų vadovybės, darbuotojų ir klientų atžvilgiu. Komunikate šiuo klausimu nustatyta, kad tokia tvarka turėtų padėti bankui skirti daugiau dėmesio gyvybingumo atkūrimui ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams. |
| --- | --- |

(104)

Dėl turto valdymo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.6 skirsnyje nustatyta, kad reikia užtikrinti aiškų funkcinį ir organizacinį paramą gaunančio banko ir jo turto atskyrimą, visų pirma jų vadovybės, darbuotojų ir klientų atžvilgiu. Komunikate šiuo klausimu nustatyta, kad tokia tvarka turėtų padėti bankui skirti daugiau dėmesio gyvybingumo atkūrimui ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams.

| (105) | Turtą valdys BTVĮ, kuri yra visiškai nepriklausoma nuo NLB. Todėl galima daryti išvadą, kad atskiras turto valdymas atitinka reikalavimus, nustatytus Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto. |
| --- | --- |

(105)

Turtą valdys BTVĮ, kuri yra visiškai nepriklausoma nuo NLB. Todėl galima daryti išvadą, kad atskiras turto valdymas atitinka reikalavimus, nustatytus Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto.

Vertinimas

| (106) | Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.5 skirsnyje pažymima, kad teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią netinkamiems konkurencijos iškraipymams. Svarbiausias vertinimo tikslas – nustatyti turto tikrąją ekonominę vertę (TEV). Ši vertė yra orientacinis dydis, nes tai, kad sumažėjusios vertės turtas perduodamas ta verte, reiškia pagalbos suderinamumą su vidaus rinka – taip pasiekiamas paramos poveikis, nes ta vertė viršija esamą rinkos vertę, tačiau pagalbos suma neviršija būtino minimumo. |
| --- | --- |

(106)

Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.5 skirsnyje pažymima, kad teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią netinkamiems konkurencijos iškraipymams. Svarbiausias vertinimo tikslas – nustatyti turto tikrąją ekonominę vertę (TEV). Ši vertė yra orientacinis dydis, nes tai, kad sumažėjusios vertės turtas perduodamas ta verte, reiškia pagalbos suderinamumą su vidaus rinka – taip pasiekiamas paramos poveikis, nes ta vertė viršija esamą rinkos vertę, tačiau pagalbos suma neviršija būtino minimumo.

| (107) | Slovėnijos bankas įvertino atitinkamo turto portfelį, o Komisija kartu su išorės ekspertais patikrino atliktą vertinimą ir jo bendrąją metodiką, siekdama užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų taikomas nuoseklus metodas. |
| --- | --- |

(107)

Slovėnijos bankas įvertino atitinkamo turto portfelį, o Komisija kartu su išorės ekspertais patikrino atliktą vertinimą ir jo bendrąją metodiką, siekdama užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų taikomas nuoseklus metodas.

| (108) | Padarytos tokios išvados:






  i) | NLB pateiktuose dokumentuose yra atlikta nuodugni ir aukštą kokybės standartą atitinkanti analizė; |
| --- | --- | --- |

(108)

Padarytos tokios išvados:

i)

NLB pateiktuose dokumentuose yra atlikta nuodugni ir aukštą kokybės standartą atitinkanti analizė;

| ii) | BTVĮ perduodamo turto portfeliui tiktų taikyti reitingais pagrįstą metodą, naudojant NLB reitingus ir atnaujintus finansinio balanso duomenis; |
| --- | --- |

ii)

BTVĮ perduodamo turto portfeliui tiktų taikyti reitingais pagrįstą metodą, naudojant NLB reitingus ir atnaujintus finansinio balanso duomenis;

| iii) | pagal nepalankiausių sąlygų lyginamąjį metodą įvertinta NLB bendrovių paskolų portfelio TEV siekia apie 60,2 % bendros pozicijų vertės, su +/- 5 % vertinimo paklaida. Pagal šį metodą nepalankiausių sąlygų scenarijus taikomas atidėjiniams, kurių dydis nustatytas per turto kokybės patikrinimą. Komisija su savo išorės ekspertais patikrino šį nepalankiausių sąlygų lygį remdamasi nagrinėtų atvejų patirtimi. Šis ekspertų įvertintas TEV lygis atitinka visą NLB bendrovių paskolų portfelį, kuris yra didesnis nei portfelis, kurį galiausiai numatoma perduoti BTVĮ. Todėl to įverčio negalima naudoti kaip apytikrio dydžio vertinant portfelio, kurį numatoma perduoti BTVĮ, TEV. |
| --- | --- |

iii)

pagal nepalankiausių sąlygų lyginamąjį metodą įvertinta NLB bendrovių paskolų portfelio TEV siekia apie 60,2 % bendros pozicijų vertės, su +/- 5 % vertinimo paklaida. Pagal šį metodą nepalankiausių sąlygų scenarijus taikomas atidėjiniams, kurių dydis nustatytas per turto kokybės patikrinimą. Komisija su savo išorės ekspertais patikrino šį nepalankiausių sąlygų lygį remdamasi nagrinėtų atvejų patirtimi. Šis ekspertų įvertintas TEV lygis atitinka visą NLB bendrovių paskolų portfelį, kuris yra didesnis nei portfelis, kurį galiausiai numatoma perduoti BTVĮ. Todėl to įverčio negalima naudoti kaip apytikrio dydžio vertinant portfelio, kurį numatoma perduoti BTVĮ, TEV.

| (109) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija įvertino šio portfelio TEV. Ją vertindama Komisija išskyrė dvi paskolų kategorijas: paskolas veikiančioms įmonėms (pirma kategorija) ir paskolas kredito restruktūrizavimams bei paskolas, kurių mokėjimo įsipareigojimai neįvykdyti (antra kategorija). Nuosavybės vertybinių popierių TEV buvo įvertinta atskirai. |
| --- | --- |

(109)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija įvertino šio portfelio TEV. Ją vertindama Komisija išskyrė dvi paskolų kategorijas: paskolas veikiančioms įmonėms (pirma kategorija) ir paskolas kredito restruktūrizavimams bei paskolas, kurių mokėjimo įsipareigojimai neįvykdyti (antra kategorija). Nuosavybės vertybinių popierių TEV buvo įvertinta atskirai.

| (110) | Paskoloms veikiančioms įmonėms Komisija pagal išorės ekspertų rekomendaciją taikė reitingais pagrįstą metodą. Pagal esamą NLB reitingą ir atnaujintą jo pozicijos finansinę informaciją Komisija nustatė, kokia yra įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė. Tada atlikus išsamią užstatų analizę, remiantis esamais paskolų dokumentais arba ankstesniais kredito kokybės vertinimais, buvo įvertintas nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo. |
| --- | --- |

(110)

Paskoloms veikiančioms įmonėms Komisija pagal išorės ekspertų rekomendaciją taikė reitingais pagrįstą metodą. Pagal esamą NLB reitingą ir atnaujintą jo pozicijos finansinę informaciją Komisija nustatė, kokia yra įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė. Tada atlikus išsamią užstatų analizę, remiantis esamais paskolų dokumentais arba ankstesniais kredito kokybės vertinimais, buvo įvertintas nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo.

| (111) | Vertindama paskolas kredito restruktūrizavimams ir neįvykdytas pozicijas, Komisija daugiausia dėmesio skyrė užstato analizei, siekdama įvertinti, kokia vertė būtų susigrąžinta pagal likvidavimo scenarijų, remdamasi atsargiomis prielaidomis dėl užstatų vertės ir įtraukdama TKP ir TNS rezultatus. |
| --- | --- |

(111)

Vertindama paskolas kredito restruktūrizavimams ir neįvykdytas pozicijas, Komisija daugiausia dėmesio skyrė užstato analizei, siekdama įvertinti, kokia vertė būtų susigrąžinta pagal likvidavimo scenarijų, remdamasi atsargiomis prielaidomis dėl užstatų vertės ir įtraukdama TKP ir TNS rezultatus.

| (112) | Dėl nuosavybės vertybinių popierių Komisija peržiūrėjo Slovėnijos pateiktas vertinimo ataskaitas, siekdama įvertinti, ar jose pateiktos rinkos vertės atitiko biržinių bendrovių kotiruojamas rinkos kainas ir ar nebiržinėms bendrovėms taikyta vertinimo metodika atitiko rinkos standartus. |
| --- | --- |

(112)

Dėl nuosavybės vertybinių popierių Komisija peržiūrėjo Slovėnijos pateiktas vertinimo ataskaitas, siekdama įvertinti, ar jose pateiktos rinkos vertės atitiko biržinių bendrovių kotiruojamas rinkos kainas ir ar nebiržinėms bendrovėms taikyta vertinimo metodika atitiko rinkos standartus.

| (113) | Komisija daro išvadą, kad paskolų portfelio TEV yra 617 mln. EUR (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir kad nuosavybės vertybinių popierių portfelio TEV yra 94 mln. EUR. Restruktūrizavimo plane numatoma perduoti turtą BTVĮ jo tikrąja ekonomine verte. |
| --- | --- |

(113)

Komisija daro išvadą, kad paskolų portfelio TEV yra 617 mln. EUR (nominali suma – 2,3 mlrd. EUR) ir kad nuosavybės vertybinių popierių portfelio TEV yra 94 mln. EUR. Restruktūrizavimo plane numatoma perduoti turtą BTVĮ jo tikrąja ekonomine verte.

| (114) | Rinkos vertei Komisija taiko kainų skirtumo aprėpties metodą, vertindama esamą rinkos vertę turto perdavimo metu. Taip įvertintą to turto portfelio rinkos vertę sudaro 486 mln. EUR paskolų ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių. |
| --- | --- |

(114)

Rinkos vertei Komisija taiko kainų skirtumo aprėpties metodą, vertindama esamą rinkos vertę turto perdavimo metu. Taip įvertintą to turto portfelio rinkos vertę sudaro 486 mln. EUR paskolų ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių.

| (115) | Todėl pagalbos suma yra lygi skirtumui tarp turto perdavimo vertės ir jo rinkos vertės, t. y. 130 mln. EUR. |
| --- | --- |

(115)

Todėl pagalbos suma yra lygi skirtumui tarp turto perdavimo vertės ir jo rinkos vertės, t. y. 130 mln. EUR.

Naštos pasidalijimas ir atlygis

| (116) | Dėl naštos pasidalijimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skirsnyje yra pakartotas bendrasis principas, kad bankai turėtų prisiimti su sumažėjusios vertės turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos, kad būtų užtikrinta lygiavertė akcininkų atsakomybė ir naštos pasidalijimas. Todėl turtas turėtų būti perduodamas už tokią kainą, kuri būtų lygi to turto TEV arba mažesnė. |
| --- | --- |

(116)

Dėl naštos pasidalijimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skirsnyje yra pakartotas bendrasis principas, kad bankai turėtų prisiimti su sumažėjusios vertės turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos, kad būtų užtikrinta lygiavertė akcininkų atsakomybė ir naštos pasidalijimas. Todėl turtas turėtų būti perduodamas už tokią kainą, kuri būtų lygi to turto TEV arba mažesnė.

| (117) | Slovėnija įsipareigoja, kad turto perdavimo kaina bus lygi jo TEV arba mažesnė, taigi ji laikosi Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto nuostatų. |
| --- | --- |

(117)

Slovėnija įsipareigoja, kad turto perdavimo kaina bus lygi jo TEV arba mažesnė, taigi ji laikosi Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto nuostatų.

Išvada dėl sumažėjusios vertės turto priemonės

| (118) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ atitinka visas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikyto ir papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, sąlygas ir reikalavimus. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ atitinka visas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikyto ir papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, sąlygas ir reikalavimus.

8.2.3.   Suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu, kuris buvo papildytas 2013 m. Bankų komunikatu

| (119) | Pagal 2013 m. Bankų komunikato 31 punktą bet koks su restruktūrizavimo pagalba susijęs restruktūrizavimo planas, išskyrus reikalavimus dėl kapitalo didinimo ir naštos pasidalijimo, toliau bus vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(119)

Pagal 2013 m. Bankų komunikato 31 punktą bet koks su restruktūrizavimo pagalba susijęs restruktūrizavimo planas, išskyrus reikalavimus dėl kapitalo didinimo ir naštos pasidalijimo, toliau bus vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

| (120) | Pagal Restruktūrizavimo komunikatą ir 2013 m. Bankų komunikatą restruktūrizavimo plane visų pirma turi būti įrodyta, kad restruktūrizavimo procesas, kurį vykdo valstybės pagalbos gavėjas, yra tinkamas jo ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Antra, pagalba turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos ir tiek akcininkai, tiek subordinuotieji kreditoriai privalo kuo daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Trečia, turi būti taikomos priemonės, ribojančios konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dirbtinai remiant pagalbos gavėjo įtaką rinkoje, ir užtikrinančios bankų sektoriaus konkurencingumą. Galiausiai reikia išspręsti klausimus dėl stebėsenos ir procedūrų. |
| --- | --- |

(120)

Pagal Restruktūrizavimo komunikatą ir 2013 m. Bankų komunikatą restruktūrizavimo plane visų pirma turi būti įrodyta, kad restruktūrizavimo procesas, kurį vykdo valstybės pagalbos gavėjas, yra tinkamas jo ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Antra, pagalba turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos ir tiek akcininkai, tiek subordinuotieji kreditoriai privalo kuo daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Trečia, turi būti taikomos priemonės, ribojančios konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dirbtinai remiant pagalbos gavėjo įtaką rinkoje, ir užtikrinančios bankų sektoriaus konkurencingumą. Galiausiai reikia išspręsti klausimus dėl stebėsenos ir procedūrų.

i)   Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

| (121) | Kaip nustatyta Restruktūrizavimo komunikate, valstybė narė turi pateikti išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame būtų įtikinamai parodyta, kaip pagalbos gavėjo ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas be valstybės pagalbos ir per pagrįstą laikotarpį, daugiausia penkerius metus. Ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kai bankas pajėgia konkuruoti rinkoje dėl kapitalo savo paties jėgomis ir laikydamasis atitinkamų reguliavimo reikalavimų. Kad bankas galėtų tai daryti, jis turi būti pajėgus padengti visas savo išlaidas ir teikti tinkamą nuosavybės vertybinių popierių grąžą, priklausomai nuo to banko rizikos profilio. Banko gyvybingumas turėtų būti atkuriamas daugiausia vidaus priemonėmis ir pagal patikimą restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(121)

Kaip nustatyta Restruktūrizavimo komunikate, valstybė narė turi pateikti išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame būtų įtikinamai parodyta, kaip pagalbos gavėjo ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas be valstybės pagalbos ir per pagrįstą laikotarpį, daugiausia penkerius metus. Ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kai bankas pajėgia konkuruoti rinkoje dėl kapitalo savo paties jėgomis ir laikydamasis atitinkamų reguliavimo reikalavimų. Kad bankas galėtų tai daryti, jis turi būti pajėgus padengti visas savo išlaidas ir teikti tinkamą nuosavybės vertybinių popierių grąžą, priklausomai nuo to banko rizikos profilio. Banko gyvybingumas turėtų būti atkuriamas daugiausia vidaus priemonėmis ir pagal patikimą restruktūrizavimo planą.

| (122) | NLB restruktūrizavimo plane, skirtame laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d., parodyta, kad gyvybingumas bus atkurtas iki to restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Tai daugiausia lems numatomas turto portfelio kokybės pagerėjimas ir sumažėjęs poreikis turėti papildomo sumažintos vertės turto ir atidėjinių. Atkurti gyvybingumą taip pat padės NLB balanso išvalymas po planuojamo neveiksnaus turto perdavimo BTVĮ. Be to, NLB bus naudingas padidėjęs veiklos efektyvumas taikant išlaidų mažinimo priemones ir stabilizavus pajamas. Siekiant užtikrinti banko gyvybingumą, atsižvelgiant į jo neveiksnaus turto perdavimą BTVĮ, restruktūrizavimo plane remiamasi prielaida, kad 2013 m. bus įvykdytas rekapitalizavimas 1,558 mlrd. EUR valstybės lėšų suma ir bus visiškai nurašytos subordinuotosios obligacijos bei akcinis kapitalas, kurių suma – 250 mln. EUR. |
| --- | --- |

(122)

NLB restruktūrizavimo plane, skirtame laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d., parodyta, kad gyvybingumas bus atkurtas iki to restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Tai daugiausia lems numatomas turto portfelio kokybės pagerėjimas ir sumažėjęs poreikis turėti papildomo sumažintos vertės turto ir atidėjinių. Atkurti gyvybingumą taip pat padės NLB balanso išvalymas po planuojamo neveiksnaus turto perdavimo BTVĮ. Be to, NLB bus naudingas padidėjęs veiklos efektyvumas taikant išlaidų mažinimo priemones ir stabilizavus pajamas. Siekiant užtikrinti banko gyvybingumą, atsižvelgiant į jo neveiksnaus turto perdavimą BTVĮ, restruktūrizavimo plane remiamasi prielaida, kad 2013 m. bus įvykdytas rekapitalizavimas 1,558 mlrd. EUR valstybės lėšų suma ir bus visiškai nurašytos subordinuotosios obligacijos bei akcinis kapitalas, kurių suma – 250 mln. EUR.

| (123) | Restruktūrizavimo komunikato 10 punkte nustatyta, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis turi būti pašalinti subjekto trūkumai. Restruktūrizavimo plane visų pirma išaiškintos NLB sunkumų priežastys. NLB paskolų portfeliui labai pakenkė krizė ir buvo patirta didelių nuostolių dėl vertės sumažėjimo. |
| --- | --- |

(123)

Restruktūrizavimo komunikato 10 punkte nustatyta, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis turi būti pašalinti subjekto trūkumai. Restruktūrizavimo plane visų pirma išaiškintos NLB sunkumų priežastys. NLB paskolų portfeliui labai pakenkė krizė ir buvo patirta didelių nuostolių dėl vertės sumažėjimo.

| (124) | Paskolų portfelio augimas buvo finansuojamas didmeninės rinkos lėšomis, todėl labai išaugo paskolų ir indėlių santykiai (nuo 74 % 2002 m. iki 137 % 2009 m.). Tuo tarpu bankas iki krizės pradžios nepakankamai sustiprino savo kapitalo bazę ir pernelyg daug reikšmės teikė mišrioms priemonėms. |
| --- | --- |

(124)

Paskolų portfelio augimas buvo finansuojamas didmeninės rinkos lėšomis, todėl labai išaugo paskolų ir indėlių santykiai (nuo 74 % 2002 m. iki 137 % 2009 m.). Tuo tarpu bankas iki krizės pradžios nepakankamai sustiprino savo kapitalo bazę ir pernelyg daug reikšmės teikė mišrioms priemonėms.

| (125) | Iki krizės NLB įgijo pozicijų statybos pramonės, nekilnojamojo turto projektų plėtros ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių rinkose, tačiau susijusios rizikos valdymas nebuvo pakankamai kokybiškas. Blogų paskolų kaupimasis tapo pražūtingas prasidėjus krizei ir sulėtėjus ekonomikos tempui. 2008 m. buvo užbaigta nacionalinė kelių tiesybos programa ir labai smuko nekilnojamojo turto paklausa šalyje. Dauguma Slovėnijos bendrovių buvo labai įsiskolinusios ir pateko į sunkią padėtį per ekonomikos nuosmukį, nuvertėjus turtui bei atsargoms ir sumažėjus galimybių skolintis. Dėl tokio didelio ekonomikos nuosmukio kartu su neefektyvia rizikos valdymo sistema ėmė daugėti neveiksnių paskolų. 2012 m. rugsėjo 30 d. neveiksnių paskolų dalis iš tiesų pasiekė net 29 % visų NLB paskolų; blogiausia buvo statybos pramonės paskolų padėtis (74 %). Todėl 2009 m. nuostoliai atskaičius mokesčius buvo 87 mln. EUR, 2010 m. – 202 mln. EUR, 2011 m. – 240 mln. EUR ir 2012 m. – 273 mln. EUR. |
| --- | --- |

(125)

Iki krizės NLB įgijo pozicijų statybos pramonės, nekilnojamojo turto projektų plėtros ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių rinkose, tačiau susijusios rizikos valdymas nebuvo pakankamai kokybiškas. Blogų paskolų kaupimasis tapo pražūtingas prasidėjus krizei ir sulėtėjus ekonomikos tempui. 2008 m. buvo užbaigta nacionalinė kelių tiesybos programa ir labai smuko nekilnojamojo turto paklausa šalyje. Dauguma Slovėnijos bendrovių buvo labai įsiskolinusios ir pateko į sunkią padėtį per ekonomikos nuosmukį, nuvertėjus turtui bei atsargoms ir sumažėjus galimybių skolintis. Dėl tokio didelio ekonomikos nuosmukio kartu su neefektyvia rizikos valdymo sistema ėmė daugėti neveiksnių paskolų. 2012 m. rugsėjo 30 d. neveiksnių paskolų dalis iš tiesų pasiekė net 29 % visų NLB paskolų; blogiausia buvo statybos pramonės paskolų padėtis (74 %). Todėl 2009 m. nuostoliai atskaičius mokesčius buvo 87 mln. EUR, 2010 m. – 202 mln. EUR, 2011 m. – 240 mln. EUR ir 2012 m. – 273 mln. EUR.

| (126) | Dar viena banko problemų atsiradimo priežastis buvo įmonės valdymo taisyklių trūkumai, dėl kurių valstybė galėjo daryti įtaką kasdienei banko veiklai. |
| --- | --- |

(126)

Dar viena banko problemų atsiradimo priežastis buvo įmonės valdymo taisyklių trūkumai, dėl kurių valstybė galėjo daryti įtaką kasdienei banko veiklai.

| (127) | Todėl siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą, būtina išspręsti penkias dideles problemas. Pirma, būtina stiprinti banko įmonės valdymą, siekiant užtikrinti, kad tik banko vadovybė priimtų ekonomiškai pagrįstus verslo sprendimus ir kad valstybė nedarytų įtakos kasdienei banko veiklai. Antra, bankas turi tobulinti savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, kad išlaikytų pelną ir kuo labiau sumažintų nuostolius. Trečia, NLB turi išvalyti balansą ir sumažinti savo pozicijas probleminiuose sektoriuose, tinkamai tvarkydamas atidėjinius ir mažindamas finansinį įsiskolinimą, susijusį su problemų keliančiu turtu, arba perduodamas problemų keliančias paskolas BTVĮ. Ketvirta, bankas privalo gerinti savo balanso struktūrą, atlikdamas rekapitalizavimą ir stiprindamas indėlių bazę arba mažindamas finansinio sverto koeficientą. Galiausiai bankas privalo didinti savo veiklos efektyvumą, kad užtikrintų pakankamą pelningumą. |
| --- | --- |

(127)

Todėl siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą, būtina išspręsti penkias dideles problemas. Pirma, būtina stiprinti banko įmonės valdymą, siekiant užtikrinti, kad tik banko vadovybė priimtų ekonomiškai pagrįstus verslo sprendimus ir kad valstybė nedarytų įtakos kasdienei banko veiklai. Antra, bankas turi tobulinti savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, kad išlaikytų pelną ir kuo labiau sumažintų nuostolius. Trečia, NLB turi išvalyti balansą ir sumažinti savo pozicijas probleminiuose sektoriuose, tinkamai tvarkydamas atidėjinius ir mažindamas finansinį įsiskolinimą, susijusį su problemų keliančiu turtu, arba perduodamas problemų keliančias paskolas BTVĮ. Ketvirta, bankas privalo gerinti savo balanso struktūrą, atlikdamas rekapitalizavimą ir stiprindamas indėlių bazę arba mažindamas finansinio sverto koeficientą. Galiausiai bankas privalo didinti savo veiklos efektyvumą, kad užtikrintų pakankamą pelningumą.

a)   Įmonės valdymo sistemos stiprinimas

| (128) | Minėti įsipareigojimai užtikrins valdybos ir vadovų savarankiškumą nustatant skolinimo kriterijus. Tie įsipareigojimai garantuos, kad paskolų kainodara būtų grindžiama tokia kainodaros politika, pagal kurią būtų nustatytos taisyklės dėl minimalios visų paskolų NVPG, taigi būtų apribotos banko galimybės dėl išorės įtakos skolinti už tokią kainą, kuri būtų žemesnė nei rinkos kaina. |
| --- | --- |

(128)

Minėti įsipareigojimai užtikrins valdybos ir vadovų savarankiškumą nustatant skolinimo kriterijus. Tie įsipareigojimai garantuos, kad paskolų kainodara būtų grindžiama tokia kainodaros politika, pagal kurią būtų nustatytos taisyklės dėl minimalios visų paskolų NVPG, taigi būtų apribotos banko galimybės dėl išorės įtakos skolinti už tokią kainą, kuri būtų žemesnė nei rinkos kaina.

| (129) | Atrodo, kad pagal šiuos įsipareigojimus bus tinkamai atsižvelgta į svarbiausią NLB įmonės valdymo trūkumą ir jis bus ištaisytas. Juos vykdant bus imtasi tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta interesų konfliktų ir užtikrinta, jog taikoma strategija ir priimami sprendimai būtų naudingi verslui, jais būtų siekiama vienintelio tikslo – siekti kuo didesnės naudos bankui – ir jie nebūtų veikiami nepriimtinos išorės įtakos. Įgyvendinus planuojamas įmonės valdymo reformas, bankas taps atsparesnis išorės įtakai ir kartu padidins rinkos drausmę, nes priimami valdymo sprendimai bus geriau kontroliuojami ir skaidresni. |
| --- | --- |

(129)

Atrodo, kad pagal šiuos įsipareigojimus bus tinkamai atsižvelgta į svarbiausią NLB įmonės valdymo trūkumą ir jis bus ištaisytas. Juos vykdant bus imtasi tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta interesų konfliktų ir užtikrinta, jog taikoma strategija ir priimami sprendimai būtų naudingi verslui, jais būtų siekiama vienintelio tikslo – siekti kuo didesnės naudos bankui – ir jie nebūtų veikiami nepriimtinos išorės įtakos. Įgyvendinus planuojamas įmonės valdymo reformas, bankas taps atsparesnis išorės įtakai ir kartu padidins rinkos drausmę, nes priimami valdymo sprendimai bus geriau kontroliuojami ir skaidresni.

| (130) | NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti ir būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus. Be to, visas kiekvienam valdybos nariui ir išskirtines pareigas einančiam darbuotojui mokamas atlyginimas iki 2017 m. gruodžio 31 d. bus ribojamas pagal 2013 m. Bankų komunikato 37–39 punktus ir tai padės laiku įvykdyti restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(130)

NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti ir būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus. Be to, visas kiekvienam valdybos nariui ir išskirtines pareigas einančiam darbuotojui mokamas atlyginimas iki 2017 m. gruodžio 31 d. bus ribojamas pagal 2013 m. Bankų komunikato 37–39 punktus ir tai padės laiku įvykdyti restruktūrizavimo planą.

| (131) | Slovėnija papildomai įsipareigoja sumažinti savo turimų NLB akcijų paketą iki [...] % iki [...], perleisdama akcijas nepriklausomam ir su Slovėnijos Respublika nesusijusiam investuotojui. Perleidus šias akcijas, labai sumažės išorės įtaka banko valdymui ir verslo veiklai. |
| --- | --- |

(131)

Slovėnija papildomai įsipareigoja sumažinti savo turimų NLB akcijų paketą iki [...] % iki [...], perleisdama akcijas nepriklausomam ir su Slovėnijos Respublika nesusijusiam investuotojui. Perleidus šias akcijas, labai sumažės išorės įtaka banko valdymui ir verslo veiklai.

b)   Kainodaros politikos ir rizikos valdymo sistemos stiprinimas

| (132) | NLB stiprins savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, ypač nustatydamas tam tikras taisykles ir priemones, kuriomis bus siekiama apsaugoti banko verslo interesus. Šios priemonės apims darbuotojų mokymą, klientų vertinimą, naujos produkcijos kainodarą ir kredito rizikos proceso persvarstymą. |
| --- | --- |

(132)

NLB stiprins savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, ypač nustatydamas tam tikras taisykles ir priemones, kuriomis bus siekiama apsaugoti banko verslo interesus. Šios priemonės apims darbuotojų mokymą, klientų vertinimą, naujos produkcijos kainodarą ir kredito rizikos proceso persvarstymą.

| (133) | Naujų paskolų kainodara visų pirma padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri iki 2017 m. gruodžio 31 d. sudarys mažiausiai [...] % kiekvienam klientui. Tokia kainodara bus pradėta taikyti laipsniškai, pradedant nuo [...] % kiekvieno kliento NVPG 2014 m., iki [...] % NVPG 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(133)

Naujų paskolų kainodara visų pirma padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri iki 2017 m. gruodžio 31 d. sudarys mažiausiai [...] % kiekvienam klientui. Tokia kainodara bus pradėta taikyti laipsniškai, pradedant nuo [...] % kiekvieno kliento NVPG 2014 m., iki [...] % NVPG 2017 m. gruodžio 31 d.

| (134) | Toks NLB kainodaros politikos ir rizikos valdymo sistemos pagerėjimas yra priimtinas ir būtinas, siekiant taikyti griežtesnę kredito politiką naujoms paskoloms ir konservatyvesnę atidėjinių politiką. Šiomis reformomis bus pašalinti NLB trūkumai, lėmę jo paskolų portfelio kokybės blogėjimą, pernelyg didelę neveiksnių paskolų dalį ir dideles kredito išlaidas. Šalinant šias priežastis, dėl kurių pelningumas buvo per mažas, tokiomis priemonėmis prisidedama prie ilgalaikio NLB gyvybingumo. |
| --- | --- |

(134)

Toks NLB kainodaros politikos ir rizikos valdymo sistemos pagerėjimas yra priimtinas ir būtinas, siekiant taikyti griežtesnę kredito politiką naujoms paskoloms ir konservatyvesnę atidėjinių politiką. Šiomis reformomis bus pašalinti NLB trūkumai, lėmę jo paskolų portfelio kokybės blogėjimą, pernelyg didelę neveiksnių paskolų dalį ir dideles kredito išlaidas. Šalinant šias priežastis, dėl kurių pelningumas buvo per mažas, tokiomis priemonėmis prisidedama prie ilgalaikio NLB gyvybingumo.

| (135) | Restruktūrizavimo plane taip pat numatomas nepagrindinės veiklos organizacinis atskyrimas nuo pagrindinės NLB veiklos. Toks banko reorganizavimas padės NLB racionalizuoti savo pagrindinę veiklą. Be to, taip atskyrus veiklos sritis, bus galima laikytis labiau specializuoto požiūrio mažinant nepagrindinę banko veiklą ir valdyti jo neveiksnų turtą taip, kad to turto susigrąžinimo vertė būtų kuo didesnė. |
| --- | --- |

(135)

Restruktūrizavimo plane taip pat numatomas nepagrindinės veiklos organizacinis atskyrimas nuo pagrindinės NLB veiklos. Toks banko reorganizavimas padės NLB racionalizuoti savo pagrindinę veiklą. Be to, taip atskyrus veiklos sritis, bus galima laikytis labiau specializuoto požiūrio mažinant nepagrindinę banko veiklą ir valdyti jo neveiksnų turtą taip, kad to turto susigrąžinimo vertė būtų kuo didesnė.

c)   Verslo pusiausvyros atkūrimas pereinant prie mažiau rizikingos veiklos

| (136) | Pagal restruktūrizavimo planą NLB PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5–10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. Mažinant PRĮT, ypač daugiausia problemų keliančiuose banko veiklos (finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, transporto bendrovių ir statybos bendrovių) sektoriuose, užtikrinama, kad su tomis pozicijomis susijusi rizika per restruktūrizavimo laikotarpį mažėtų. |
| --- | --- |

(136)

Pagal restruktūrizavimo planą NLB PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5–10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. Mažinant PRĮT, ypač daugiausia problemų keliančiuose banko veiklos (finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, transporto bendrovių ir statybos bendrovių) sektoriuose, užtikrinama, kad su tomis pozicijomis susijusi rizika per restruktūrizavimo laikotarpį mažėtų.

| (137) | NLB perleis 2,3 mlrd. EUR sumažėjusios vertės paskolų portfelį BTVĮ, taigi galės skirti daugiau dėmesio veiksnių paskolų valdymui ir turės daugiau išteklių likusių neveiksnių paskolų problemoms spręsti. |
| --- | --- |

(137)

NLB perleis 2,3 mlrd. EUR sumažėjusios vertės paskolų portfelį BTVĮ, taigi galės skirti daugiau dėmesio veiksnių paskolų valdymui ir turės daugiau išteklių likusių neveiksnių paskolų problemoms spręsti.

| (138) | Pagal būsimą strategiją NLB persiorientuos į konservatyvesnę veiklą pagrindiniuose banko paslaugų sektoriuose, užsiimdamas mažmenine, MVĮ ir atrankiąja korporacine bankininkyste Slovėnijoje. Šis pokytis bus pasiektas perleidus nemažai turto ir sumažinus nepagrindinės veiklos mastą, kad daugiau išteklių liktų pagrindinei veiklai. |
| --- | --- |

(138)

Pagal būsimą strategiją NLB persiorientuos į konservatyvesnę veiklą pagrindiniuose banko paslaugų sektoriuose, užsiimdamas mažmenine, MVĮ ir atrankiąja korporacine bankininkyste Slovėnijoje. Šis pokytis bus pasiektas perleidus nemažai turto ir sumažinus nepagrindinės veiklos mastą, kad daugiau išteklių liktų pagrindinei veiklai.

d)   Balanso struktūros gerinimas

| (139) | NLB jau gavo valstybės kapitalo injekcijas 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Po papildomo trečio rekapitalizavimo NLB gebės patenkinti Slovėnijos banko nustatytus kapitalo reikalavimus, taigi atkurti savo gyvybingumą. |
| --- | --- |

(139)

NLB jau gavo valstybės kapitalo injekcijas 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Po papildomo trečio rekapitalizavimo NLB gebės patenkinti Slovėnijos banko nustatytus kapitalo reikalavimus, taigi atkurti savo gyvybingumą.

| (140) | Trečio rekapitalizavimo suma nustatoma atsižvelgiant į banko poreikius, įvertintus per TKP ir TNS. Po šio rekapitalizavimo banko I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP iškart pasieks 15 %, o iki 2017 m. gruodžio 31 d. – [10–20] % lygį, taigi iš esmės bus viršytas Slovėnijos banko nustatytas kapitalo reikalavimas, kad I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP būtų 9 %. |
| --- | --- |

(140)

Trečio rekapitalizavimo suma nustatoma atsižvelgiant į banko poreikius, įvertintus per TKP ir TNS. Po šio rekapitalizavimo banko I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP iškart pasieks 15 %, o iki 2017 m. gruodžio 31 d. – [10–20] % lygį, taigi iš esmės bus viršytas Slovėnijos banko nustatytas kapitalo reikalavimas, kad I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP būtų 9 %.

| (141) | Be to, NLB išvalys savo balansą, perduodamas didelį neveiksnaus ir sumažėjusios vertės turto portfelį BTVĮ. |
| --- | --- |

(141)

Be to, NLB išvalys savo balansą, perduodamas didelį neveiksnaus ir sumažėjusios vertės turto portfelį BTVĮ.

| (142) | NLB pagerins savo finansavimo pobūdį, sumažindamas savo grupės patronuojamųjų bendrovių finansavimą, perleisdamas nepagrindinę veiklą ir grįždamas prie savo ankstesnės finansavimo bazės – mažmeninių indėlių. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70–80] %. |
| --- | --- |

(142)

NLB pagerins savo finansavimo pobūdį, sumažindamas savo grupės patronuojamųjų bendrovių finansavimą, perleisdamas nepagrindinę veiklą ir grįždamas prie savo ankstesnės finansavimo bazės – mažmeninių indėlių. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70–80] %.

e)   Ilgalaikio pelningumo atkūrimas

| (143) | Ilgalaikis pelningumas bus atkurtas bankui strategiškai persiorientuojant į savo pagrindinę bankininkystės veiklą – mažmeninę, MVĮ ir atrankiąją korporacinę bankininkystę Slovėnijoje; taip bankas galės pasiekti savo NVPG sumažinimo tikslus. |
| --- | --- |

(143)

Ilgalaikis pelningumas bus atkurtas bankui strategiškai persiorientuojant į savo pagrindinę bankininkystės veiklą – mažmeninę, MVĮ ir atrankiąją korporacinę bankininkystę Slovėnijoje; taip bankas galės pasiekti savo NVPG sumažinimo tikslus.

| (144) | Bankas pagerins savo grynąją palūkanų maržą, užtikrindamas, kad naujos paskolos būtų duodamos už tinkamą kainą. Tokia naujų paskolų kainodara ypač padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri 2014 m. bus bent [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienam klientui. |
| --- | --- |

(144)

Bankas pagerins savo grynąją palūkanų maržą, užtikrindamas, kad naujos paskolos būtų duodamos už tinkamą kainą. Tokia naujų paskolų kainodara ypač padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri 2014 m. bus bent [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienam klientui.

| (145) | Be to, visus su restruktūrizavimu susijusius sprendimus NLB patvirtins dokumentais. Šiuose dokumentuose jo sprendimai bus palyginti su alternatyviais sprendimais, pavyzdžiui, užstato realizavimu ir įsipareigojimo panaikinimu. Bankas įrodys, kad jo pasirinktas sprendimas padės kiek įmanoma padidinti turto grynąją esamąją vertę. |
| --- | --- |

(145)

Be to, visus su restruktūrizavimu susijusius sprendimus NLB patvirtins dokumentais. Šiuose dokumentuose jo sprendimai bus palyginti su alternatyviais sprendimais, pavyzdžiui, užstato realizavimu ir įsipareigojimo panaikinimu. Bankas įrodys, kad jo pasirinktas sprendimas padės kiek įmanoma padidinti turto grynąją esamąją vertę.

| (146) | NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų mažinimo programą: labiau sutelkti savo verslo patalpų ir filialų tinklą ir sumažinti darbuotojų skaičių, taip pat didinti veiklos efektyvumą, klientus rinktis atsižvelgiant į riziką ir siekiant pelningumo, gerinti likvidumą ir kitas išlaidas. Tuo remiantis, restruktūrizavimo plane numatoma sumažinti išlaidų ir pajamų santykį iki mažesnio kaip 60 %, artimo tam lygiui, kurį bankas buvo pasiekęs iki krizės. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. banko NVPG atskaičius mokesčius pasieks [5–10] %, o I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP – [10–20] %. NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100–150] mln. EUR. |
| --- | --- |

(146)

NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų mažinimo programą: labiau sutelkti savo verslo patalpų ir filialų tinklą ir sumažinti darbuotojų skaičių, taip pat didinti veiklos efektyvumą, klientus rinktis atsižvelgiant į riziką ir siekiant pelningumo, gerinti likvidumą ir kitas išlaidas. Tuo remiantis, restruktūrizavimo plane numatoma sumažinti išlaidų ir pajamų santykį iki mažesnio kaip 60 %, artimo tam lygiui, kurį bankas buvo pasiekęs iki krizės. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. banko NVPG atskaičius mokesčius pasieks [5–10] %, o I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP – [10–20] %. NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100–150] mln. EUR.

| (147) | Laipsniškai įgyvendinant restruktūrizavimo planą, sumažėjusios vertės turto srautas ilgainiui turėtų mažėti. Banko kredito rizikos profilio patikimumą padidins sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, įsipareigojimai valdyti kredito riziką ir vis dar esamų neveiksnių paskolų restruktūrizavimas, siekiant kiek įmanoma padidinti jų grynąją esamąją vertę bankui, taip pat kitos priemonės, kuriomis bus pagerinta banko rizikos valdymo sistema. |
| --- | --- |

(147)

Laipsniškai įgyvendinant restruktūrizavimo planą, sumažėjusios vertės turto srautas ilgainiui turėtų mažėti. Banko kredito rizikos profilio patikimumą padidins sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, įsipareigojimai valdyti kredito riziką ir vis dar esamų neveiksnių paskolų restruktūrizavimas, siekiant kiek įmanoma padidinti jų grynąją esamąją vertę bankui, taip pat kitos priemonės, kuriomis bus pagerinta banko rizikos valdymo sistema.

| (148) | Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas yra tinkamas ilgalaikiam NLB gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(148)

Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas yra tinkamas ilgalaikiam NLB gyvybingumui atkurti.

ii)   Pagalbos gavėjo įnašas ir naštos pasidalijimas

| (149) | Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, pažymima, jog pagalbos gavėjas turi prisidėti tinkamu savo paties įnašu siekiant, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, sumažėtų konkurencijos iškraipymai ir neatsakingo elgesio rizika. Šiuo tikslu komunikate nustatyta, kad i) reikėtų apriboti tiek restruktūrizavimo išlaidas, tiek pagalbos sumą ir ii) kiek įmanoma, naštą reikėtų pasidalyti su esamais akcininkais ir subordinuotaisiais kreditoriais. |
| --- | --- |

(149)

Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, pažymima, jog pagalbos gavėjas turi prisidėti tinkamu savo paties įnašu siekiant, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, sumažėtų konkurencijos iškraipymai ir neatsakingo elgesio rizika. Šiuo tikslu komunikate nustatyta, kad i) reikėtų apriboti tiek restruktūrizavimo išlaidas, tiek pagalbos sumą ir ii) kiek įmanoma, naštą reikėtų pasidalyti su esamais akcininkais ir subordinuotaisiais kreditoriais.

| (150) | Tinkamai pasidalijant naštą, paprastai pirmiausia iš nuosavo kapitalo padengiami nuostoliai, o tada įnašus moka mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai. Mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalo kiek įmanoma daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Taip prisidėti galima arba priemones konvertuojant į bendrą I lygio nuosavą kapitalą (20), arba nurašant pagrindinę jų sumą. Bet kokiu atveju grynųjų pinigų srautai iš pagalbos gavėjo tokių vertybinių popierių turėtojams neturi būti leidžiami, kiek tai teisiškai įmanoma. |
| --- | --- |

(150)

Tinkamai pasidalijant naštą, paprastai pirmiausia iš nuosavo kapitalo padengiami nuostoliai, o tada įnašus moka mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai. Mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalo kiek įmanoma daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Taip prisidėti galima arba priemones konvertuojant į bendrą I lygio nuosavą kapitalą (20), arba nurašant pagrindinę jų sumą. Bet kokiu atveju grynųjų pinigų srautai iš pagalbos gavėjo tokių vertybinių popierių turėtojams neturi būti leidžiami, kiek tai teisiškai įmanoma.

| (151) | Restruktūrizavimo plane nėra nieko, iš ko būtų galima spręsti, jog pagalba viršija tai, ko reikia NLB gyvybingumo atkūrimo išlaidoms padengti. Kapitalo trūkumas, kurį reikia pašalinti trečią kartą rekapitalizuojant, buvo nustatytas remiantis TKP ir TNS. Šis kapitalo injekcijos įvertinimas yra pagrįstas visų pirma turto vertinimu, iš kurio matyti, kad tokio dydžio injekcija yra būtina ir jos pakaktų susiklosčius nepalankiausioms sąlygoms. Atlikus TKP ir TNS, dar aiškiau nustatyta, kokio dydžio kapitalas yra reikalingas. Trečio rekapitalizavimo sumos pakanka banko reguliuojamojo kapitalo reikalavimams ir rinkos lūkesčiams patenkinti. Be to, bus sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, ribojantis NLB kapitalo perviršio susidarymą, pagal kurį NLB už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus turės mokėti dividendus, apskaičiuojamus kaip didėjanti procentinė dalis nuo bet kokio kapitalo perviršio. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį minimalaus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei. |
| --- | --- |

(151)

Restruktūrizavimo plane nėra nieko, iš ko būtų galima spręsti, jog pagalba viršija tai, ko reikia NLB gyvybingumo atkūrimo išlaidoms padengti. Kapitalo trūkumas, kurį reikia pašalinti trečią kartą rekapitalizuojant, buvo nustatytas remiantis TKP ir TNS. Šis kapitalo injekcijos įvertinimas yra pagrįstas visų pirma turto vertinimu, iš kurio matyti, kad tokio dydžio injekcija yra būtina ir jos pakaktų susiklosčius nepalankiausioms sąlygoms. Atlikus TKP ir TNS, dar aiškiau nustatyta, kokio dydžio kapitalas yra reikalingas. Trečio rekapitalizavimo sumos pakanka banko reguliuojamojo kapitalo reikalavimams ir rinkos lūkesčiams patenkinti. Be to, bus sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, ribojantis NLB kapitalo perviršio susidarymą, pagal kurį NLB už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus turės mokėti dividendus, apskaičiuojamus kaip didėjanti procentinė dalis nuo bet kokio kapitalo perviršio. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį minimalaus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei.

| (152) | Nepaisant draudimo išmokėti dividendus, siekiant, kad NLB d.d. galėtų gauti dividendus iš savo patronuojamųjų bendrovių ir būtų išvengta likvidumo kaupimo jose, jos gali išmokėti dividendus. Šios bendrovės gali išmokėti dividendus, jeigu NLB d.d. tiesiogiai arba netiesiogiai yra jų didžiausias akcininkas, o kiti akcininkai visi kartu toje bendrovėje turi mažiau kaip [10–20] % akcijų ir balsavimo teisių. Komisijos manymu, tai, kad patronuojamosios bendrovės gali tokia tvarka išmokėti dividendus NLB d.d., padeda apriboti pagalbos sumą iki būtino minimumo, suteiks pakankamai lankstumo, kad būtų galima veiksmingai valdyti konsoliduotą NLB kapitalą ir likvidumą, ir palengvins pagalbos grąžinimą. Tai, kad pagal tokią nuostatą dalį dividendų gautų ir patronuojamųjų bendrovių smulkieji akcininkai, yra proporcingas šalutinis poveikis, palyginti su tų išmokų nauda, ypač turint omenyje tai, kad dividendų, kuriuos galiausiai reikės išmokėti visiems akcininkams, išskyrus NLB d.d., suma bus gana maža – ji neviršys daugiau kaip dešimtosios dalies dividendų, galiausiai mokėtinų NLB d.d. |
| --- | --- |

(152)

Nepaisant draudimo išmokėti dividendus, siekiant, kad NLB d.d. galėtų gauti dividendus iš savo patronuojamųjų bendrovių ir būtų išvengta likvidumo kaupimo jose, jos gali išmokėti dividendus. Šios bendrovės gali išmokėti dividendus, jeigu NLB d.d. tiesiogiai arba netiesiogiai yra jų didžiausias akcininkas, o kiti akcininkai visi kartu toje bendrovėje turi mažiau kaip [10–20] % akcijų ir balsavimo teisių. Komisijos manymu, tai, kad patronuojamosios bendrovės gali tokia tvarka išmokėti dividendus NLB d.d., padeda apriboti pagalbos sumą iki būtino minimumo, suteiks pakankamai lankstumo, kad būtų galima veiksmingai valdyti konsoliduotą NLB kapitalą ir likvidumą, ir palengvins pagalbos grąžinimą. Tai, kad pagal tokią nuostatą dalį dividendų gautų ir patronuojamųjų bendrovių smulkieji akcininkai, yra proporcingas šalutinis poveikis, palyginti su tų išmokų nauda, ypač turint omenyje tai, kad dividendų, kuriuos galiausiai reikės išmokėti visiems akcininkams, išskyrus NLB d.d., suma bus gana maža – ji neviršys daugiau kaip dešimtosios dalies dividendų, galiausiai mokėtinų NLB d.d.

| (153) | Pirma, įsipareigojimai dėl naštos pasidalijimo su akcininkais ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, nuostatas. |
| --- | --- |

(153)

Pirma, įsipareigojimai dėl naštos pasidalijimo su akcininkais ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, nuostatas.

| (154) | Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigojo, kad prieš suteikiant NLB bet kokią valstybės pagalbą (t. y. prieš trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) jis privalės visiškai nurašyti savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, taip užtikrindamas, kad būtų tenkinami 2013 m. Bankų komunikato reikalavimai. Komisija teigiamai vertina tai, kad subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašas yra maksimaliai padidintas, taip užtikrinant, kad būtų pakankamai pasidalijama našta. Valstybės kapitalo injekcijos bus atliktos tik visiškai atsiskaičius su subordinuotosios skolos priemonių turėtojais. Tokia veiksmų eiga užtikrina, kad visi esamų subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalėtų visapusiškai prisidėti prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš tai, kai pagalbą suteiks valstybė. Todėl valstybei po trečio rekapitalizavimo priklausys 100 % banko akcijų, nors iki pirmos kapitalo injekcijos jos akcijų paketas tesudarė 33,1 %. |
| --- | --- |

(154)

Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigojo, kad prieš suteikiant NLB bet kokią valstybės pagalbą (t. y. prieš trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) jis privalės visiškai nurašyti savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, taip užtikrindamas, kad būtų tenkinami 2013 m. Bankų komunikato reikalavimai. Komisija teigiamai vertina tai, kad subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašas yra maksimaliai padidintas, taip užtikrinant, kad būtų pakankamai pasidalijama našta. Valstybės kapitalo injekcijos bus atliktos tik visiškai atsiskaičius su subordinuotosios skolos priemonių turėtojais. Tokia veiksmų eiga užtikrina, kad visi esamų subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalėtų visapusiškai prisidėti prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš tai, kai pagalbą suteiks valstybė. Todėl valstybei po trečio rekapitalizavimo priklausys 100 % banko akcijų, nors iki pirmos kapitalo injekcijos jos akcijų paketas tesudarė 33,1 %.

| (155) | Antra, Restruktūrizavimo komunikato 24 punkte nustatyta, kad tinkamas atlygis už valstybės suteiktą kapitalą taip pat yra būdas pasidalyti naštą. |
| --- | --- |

(155)

Antra, Restruktūrizavimo komunikato 24 punkte nustatyta, kad tinkamas atlygis už valstybės suteiktą kapitalą taip pat yra būdas pasidalyti naštą.

| (156) | Komisija pažymi, kad pirmo ir antro rekapitalizavimų kainos atitiko naštos pasidalijimo principus (21). Kalbant apie restruktūrizavimo plane numatytą trečią rekapitalizavimą, svarbu tai, kad po rekapitalizavimo bankas 100 % priklausys valstybei – tai bus didžiausias įmanomas naštos pasidalijimas. Be to, Komisija jau nustatė, kad už sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ yra tinkamai atlyginama. |
| --- | --- |

(156)

Komisija pažymi, kad pirmo ir antro rekapitalizavimų kainos atitiko naštos pasidalijimo principus (21). Kalbant apie restruktūrizavimo plane numatytą trečią rekapitalizavimą, svarbu tai, kad po rekapitalizavimo bankas 100 % priklausys valstybei – tai bus didžiausias įmanomas naštos pasidalijimas. Be to, Komisija jau nustatė, kad už sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ yra tinkamai atlyginama.

| (157) | Trečia, kalbant apie restruktūrizavimo išlaidas pagal restruktūrizavimo planą, kurias NLB padengtų savo vidaus priemonėmis, pažymėtina, kad NLB imsis priemonių išlaidoms mažinti, sumažindamas veiklos sąnaudas nuo 368 mln. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [250–300] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų. Restruktūrizavimo plane taip pat numatoma perleisti mažiausiai [80–90] % banko veiklos, kuri nėra bankininkystė. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį bus mokami dividendai valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. |
| --- | --- |

(157)

Trečia, kalbant apie restruktūrizavimo išlaidas pagal restruktūrizavimo planą, kurias NLB padengtų savo vidaus priemonėmis, pažymėtina, kad NLB imsis priemonių išlaidoms mažinti, sumažindamas veiklos sąnaudas nuo 368 mln. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [250–300] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų. Restruktūrizavimo plane taip pat numatoma perleisti mažiausiai [80–90] % banko veiklos, kuri nėra bankininkystė. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį bus mokami dividendai valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus.

| (158) | Ketvirta, kartu su minėtomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija taip pat įsipareigojo nustatyti draudimą mokėti atkarpas, draudimą įsigyti įmonių ir draudimą reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla. |
| --- | --- |

(158)

Ketvirta, kartu su minėtomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija taip pat įsipareigojo nustatyti draudimą mokėti atkarpas, draudimą įsigyti įmonių ir draudimą reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla.

| (159) | Komisija pažymi, kad įsipareigojimas nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistų kapitalo priemonių atveju, su sąlyga, kad dėl atkarpų mokėjimo už tokias naujai išleistas kapitalo priemones neatsirastų teisinio įsipareigojimo mokėti atkarpas ir už NLB vertybinius popierius, jau turėtus tada, kai priimtas šis sprendimas (22). Komisija sutinka, jog draudimas mokėti atkarpas gali būti taip apribotas, kad NLB grupė galėtų įsigyti rinkoje naujų mišrių kapitalo priemonių pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą. Išleisdamas subordinuotųjų vertybinių popierių jau po to, kai bus priimtas šis sprendimas, bankas galės gauti papildomų lėšų bei mišrių kapitalo priemonių ir dėl to neprivalės mokėti atkarpų už esamus vertybinius popierius, ypač esamas subordinuotąsias skolas. Todėl apribojus draudimą mokėti atkarpas, bankas galės išleisti papildomo I lygio kapitalo pagal RKP ir taip galbūt sumažinti savo kapitalo poreikį nuosavybės priemonėmis. Šiuo klausimu svarbu prisiminti, kad atkarpų mokėjimas turi būti pasirenkamas, jis negali būti privalomas, nes tik taip skolos priemones galima pripažinti tinkamomis I lygio kapitalui pagal RKP. Galiausiai pažymėtina, kad šiuo konkrečiu atveju, visiškai nurašius NLB akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, banke nelieka jokių nuosavybės priemonių ir subordinuotųjų skolų. Draudimo mokėti atkarpas apribojimas nemažina naudingo poveikio, kurį turėtų toks draudimas, kaip numatyta Restruktūrizavimo komunikate, nes NLB įsipareigojus, kad mokant atkarpas už naujas priemones neatsiras jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas už esamus NLB vertybinius popierius, bus užkirstas kelias bet kokiam nebūtinam kapitalo netekimui. |
| --- | --- |

(159)

Komisija pažymi, kad įsipareigojimas nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistų kapitalo priemonių atveju, su sąlyga, kad dėl atkarpų mokėjimo už tokias naujai išleistas kapitalo priemones neatsirastų teisinio įsipareigojimo mokėti atkarpas ir už NLB vertybinius popierius, jau turėtus tada, kai priimtas šis sprendimas (22). Komisija sutinka, jog draudimas mokėti atkarpas gali būti taip apribotas, kad NLB grupė galėtų įsigyti rinkoje naujų mišrių kapitalo priemonių pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą. Išleisdamas subordinuotųjų vertybinių popierių jau po to, kai bus priimtas šis sprendimas, bankas galės gauti papildomų lėšų bei mišrių kapitalo priemonių ir dėl to neprivalės mokėti atkarpų už esamus vertybinius popierius, ypač esamas subordinuotąsias skolas. Todėl apribojus draudimą mokėti atkarpas, bankas galės išleisti papildomo I lygio kapitalo pagal RKP ir taip galbūt sumažinti savo kapitalo poreikį nuosavybės priemonėmis. Šiuo klausimu svarbu prisiminti, kad atkarpų mokėjimas turi būti pasirenkamas, jis negali būti privalomas, nes tik taip skolos priemones galima pripažinti tinkamomis I lygio kapitalui pagal RKP. Galiausiai pažymėtina, kad šiuo konkrečiu atveju, visiškai nurašius NLB akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, banke nelieka jokių nuosavybės priemonių ir subordinuotųjų skolų. Draudimo mokėti atkarpas apribojimas nemažina naudingo poveikio, kurį turėtų toks draudimas, kaip numatyta Restruktūrizavimo komunikate, nes NLB įsipareigojus, kad mokant atkarpas už naujas priemones neatsiras jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas už esamus NLB vertybinius popierius, bus užkirstas kelias bet kokiam nebūtinam kapitalo netekimui.

| (160) | Taigi naštos pasidalijimas su nuosavybės, mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais, išlaidų mažinimas, turto perleidimas ir tinkamas atlygis už valstybės pagalbą yra pakankamas įnašas, kuriuo NLB prisideda prie savo restruktūrizavimo išlaidų. |
| --- | --- |

(160)

Taigi naštos pasidalijimas su nuosavybės, mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais, išlaidų mažinimas, turto perleidimas ir tinkamas atlygis už valstybės pagalbą yra pakankamas įnašas, kuriuo NLB prisideda prie savo restruktūrizavimo išlaidų.

| (161) | Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos gavėjo įnašas ir naštos pasidalijimas, nustatyti restruktūrizavimo plane, yra tinkami. |
| --- | --- |

(161)

Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos gavėjo įnašas ir naštos pasidalijimas, nustatyti restruktūrizavimo plane, yra tinkami.

iii)   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (162) | Galiausiai pagal Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį yra privaloma į restruktūrizavimo planą įtraukti konkurencijos iškraipymus ribojančias priemones. Tokios priemonės turėtų būti specialiai pritaikytos iškraipymams tose rinkose, kuriose po restruktūrizavimo veikia pagalbą gavęs bankas. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklauso nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos dydžio ir jos suteikimo sąlygų bei aplinkybių; antra, nuo rinkų, kuriose veiks pagalbos gavėjas, ypatybių. Be to, Komisija privalo atsižvelgti į paties pagalbos gavėjo įnašą ir dalijimąsi našta restruktūrizavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(162)

Galiausiai pagal Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį yra privaloma į restruktūrizavimo planą įtraukti konkurencijos iškraipymus ribojančias priemones. Tokios priemonės turėtų būti specialiai pritaikytos iškraipymams tose rinkose, kuriose po restruktūrizavimo veikia pagalbą gavęs bankas. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklauso nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos dydžio ir jos suteikimo sąlygų bei aplinkybių; antra, nuo rinkų, kuriose veiks pagalbos gavėjas, ypatybių. Be to, Komisija privalo atsižvelgti į paties pagalbos gavėjo įnašą ir dalijimąsi našta restruktūrizavimo laikotarpiu.

| (163) | Valstybės pagalbos, suteiktos NLB kapitalo injekcijomis ir sumažėjusios vertės turto priemonėmis, suma siekia 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB PRĮT (23). Būtina tinkamai atlyginti valstybei už pagalbą ir imtis priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, ypač turint omenyje tai, kad šios pagalbos suma yra gana didelė. |
| --- | --- |

(163)

Valstybės pagalbos, suteiktos NLB kapitalo injekcijomis ir sumažėjusios vertės turto priemonėmis, suma siekia 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB PRĮT (23). Būtina tinkamai atlyginti valstybei už pagalbą ir imtis priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, ypač turint omenyje tai, kad šios pagalbos suma yra gana didelė.

| (164) | Pirma priemonė, kuria bus apriboti konkurencijos iškraipymai, yra NLB priklausančių [...] kapitalo dalių perleidimas. Perleidęs savo [...] NLB sumažins užimamą rinkos dalį [...]. NLB [...] perleidimas taip pat padės apriboti NLB rinkos dalį ir atverti rinką konkurentams. |
| --- | --- |

(164)

Pirma priemonė, kuria bus apriboti konkurencijos iškraipymai, yra NLB priklausančių [...] kapitalo dalių perleidimas. Perleidęs savo [...] NLB sumažins užimamą rinkos dalį [...]. NLB [...] perleidimas taip pat padės apriboti NLB rinkos dalį ir atverti rinką konkurentams.

| (165) | NLB užimamą paskolų rinkos dalį statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose pavyks sumažinti kiekvienais metais juose apribojant PRĮT. |
| --- | --- |

(165)

NLB užimamą paskolų rinkos dalį statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose pavyks sumažinti kiekvienais metais juose apribojant PRĮT.

| (166) | Be to, NLB nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo, forfeitingo veiklą bei nepagrindinę veiklą Slovėnijoje ir užsienyje, taip dar labiau apribodamas galimą gautos valstybės pagalbos šalutinį poveikį kitokiai veiklai, kuri nėra pagrindinė banko veikla. |
| --- | --- |

(166)

Be to, NLB nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo, forfeitingo veiklą bei nepagrindinę veiklą Slovėnijoje ir užsienyje, taip dar labiau apribodamas galimą gautos valstybės pagalbos šalutinį poveikį kitokiai veiklai, kuri nėra pagrindinė banko veikla.

| (167) | Savo veiklą NLB tęs konkurencijos iškraipymą ribojančiomis sąlygomis. Būdamas siauros specializacijos bankas su sustiprinto rizikos bei įmonės valdymo politika ir efektyvesne skolinimo politika su pagerinta kainodara, pagal kurią naujų paskolų NVPG iki 2017 m. gruodžio 31 d. pasieks [10–20] %, NLB stengsis nesudaryti pernelyg palankių sąlygų savo klientams. Šios priemonės ne tik padeda atkurti NLB gyvybingumą, bet ir riboja konkurencijos iškraipymus. |
| --- | --- |

(167)

Savo veiklą NLB tęs konkurencijos iškraipymą ribojančiomis sąlygomis. Būdamas siauros specializacijos bankas su sustiprinto rizikos bei įmonės valdymo politika ir efektyvesne skolinimo politika su pagerinta kainodara, pagal kurią naujų paskolų NVPG iki 2017 m. gruodžio 31 d. pasieks [10–20] %, NLB stengsis nesudaryti pernelyg palankių sąlygų savo klientams. Šios priemonės ne tik padeda atkurti NLB gyvybingumą, bet ir riboja konkurencijos iškraipymus.

| (168) | Slovėnija įsipareigojo uždrausti NLB įsigyti įmonių, taip užtikrindama, kad NLB gautos valstybės pagalbos nepanaudos jokiam naujam verslui įsigyti. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB mokės dividendus valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį reguliuojamojo kapitalo reikalavimus ar bet kokius kitus reguliavimo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei. |
| --- | --- |

(168)

Slovėnija įsipareigojo uždrausti NLB įsigyti įmonių, taip užtikrindama, kad NLB gautos valstybės pagalbos nepanaudos jokiam naujam verslui įsigyti. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB mokės dividendus valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį reguliuojamojo kapitalo reikalavimus ar bet kokius kitus reguliavimo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei.

| (169) | Kartu su šiomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija įsipareigojo taikyti ir tam tikrus veiklos suvaržymus, kad nebūtų iškraipyta konkurencija. Komisija pritaria draudimui reklamuoti gautą valstybės paramą ir užsiimti agresyvia komercine veikla, kad NLB negalėtų panaudoti gautos pagalbos antikonkurenciniams veiksmams rinkoje. |
| --- | --- |

(169)

Kartu su šiomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija įsipareigojo taikyti ir tam tikrus veiklos suvaržymus, kad nebūtų iškraipyta konkurencija. Komisija pritaria draudimui reklamuoti gautą valstybės paramą ir užsiimti agresyvia komercine veikla, kad NLB negalėtų panaudoti gautos pagalbos antikonkurenciniams veiksmams rinkoje.

| (170) | Iš visų šių priemonių ir įsipareigojimų galima spręsti, jog pakanka apsaugos priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, turint omenyje NLB teikiamos pagalbos dydį. |
| --- | --- |

(170)

Iš visų šių priemonių ir įsipareigojimų galima spręsti, jog pakanka apsaugos priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, turint omenyje NLB teikiamos pagalbos dydį.

8.2.4.   Restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena

| (171) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, 5 skirsnį yra privaloma reguliariai teikti ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas tinkamai įgyvendinamas. Slovėnija paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris kas pusę metų teiks stebėsenos ataskaitas Komisijai. |
| --- | --- |

(171)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, 5 skirsnį yra privaloma reguliariai teikti ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas tinkamai įgyvendinamas. Slovėnija paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris kas pusę metų teiks stebėsenos ataskaitas Komisijai.

| (172) | Kad būtų garantuotas tinkamas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas per visą jo laikotarpį, Slovėnijos valdžios institucijos imsis visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad NLB vykdytų savo įsipareigojimus pagal pateiktąjį sąlygų dokumentą. |
| --- | --- |

(172)

Kad būtų garantuotas tinkamas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas per visą jo laikotarpį, Slovėnijos valdžios institucijos imsis visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad NLB vykdytų savo įsipareigojimus pagal pateiktąjį sąlygų dokumentą.

| (173) | Be to, nepriklausomas ir tinkamai kvalifikuotas už stebėseną atsakingas patikėtinis nuolat stebės, ar teisingai įgyvendinamas restruktūrizavimo planas ir visi įsipareigojimai, nustatyti sąlygų dokumente, kuris pateiktas šio sprendimo priede. Už stebėseną atsakingas patikėtinis be apribojimų galės gauti visą informaciją, reikalingą stebint, kaip įgyvendinamas šis sprendimas. Komisija arba už stebėseną atsakingas patikėtinis gali prašyti NLB paaiškinimo arba patikslinimo. Slovėnija ir NLB turi visapusiškai bendradarbiauti su Komisija ir už stebėseną atsakingu patikėtiniu visais su stebėsena susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

(173)

Be to, nepriklausomas ir tinkamai kvalifikuotas už stebėseną atsakingas patikėtinis nuolat stebės, ar teisingai įgyvendinamas restruktūrizavimo planas ir visi įsipareigojimai, nustatyti sąlygų dokumente, kuris pateiktas šio sprendimo priede. Už stebėseną atsakingas patikėtinis be apribojimų galės gauti visą informaciją, reikalingą stebint, kaip įgyvendinamas šis sprendimas. Komisija arba už stebėseną atsakingas patikėtinis gali prašyti NLB paaiškinimo arba patikslinimo. Slovėnija ir NLB turi visapusiškai bendradarbiauti su Komisija ir už stebėseną atsakingu patikėtiniu visais su stebėsena susijusiais klausimais.

8.2.5.   Dėl restruktūrizavimo plano pradėtos procedūros išvada ir užbaigimas

| (174) | Komisija pažymi, kad Slovėnijos pateiktame restruktūrizavimo plane tinkamai sprendžiami verslo gyvybingumo (įskaitant įmonės valdymą), naštos pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo klausimai ir jis atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, reikalavimus. |
| --- | --- |

(174)

Komisija pažymi, kad Slovėnijos pateiktame restruktūrizavimo plane tinkamai sprendžiami verslo gyvybingumo (įskaitant įmonės valdymą), naštos pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo klausimai ir jis atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, reikalavimus.

| (175) | Tai išsklaido visas Komisijos antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo išreikštas abejones dėl restruktūrizavimo plano suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(175)

Tai išsklaido visas Komisijos antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo išreikštas abejones dėl restruktūrizavimo plano suderinamumo su vidaus rinka.

9.   IŠVADA

| (176) | Komisija daro išvadą, kad pirmas, antras ir trečias NLB rekapitalizavimai, vykdomi valstybės, ir jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra restruktūrizavimo pagalba NLB. |
| --- | --- |

(176)

Komisija daro išvadą, kad pirmas, antras ir trečias NLB rekapitalizavimai, vykdomi valstybės, ir jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra restruktūrizavimo pagalba NLB.

| (177) | Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo priemonės, susidedančios iš pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ, gali padėti atkurti ilgalaikį NLB gyvybingumą, jas taikant pakankamai padalijama našta, jos yra tinkamos ir proporcingos, taigi būtų atsvertas rinką iškraipantis atitinkamų pagalbos priemonių poveikis. Todėl Komisija mano, kad pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, ir Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytame ir papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytus kriterijus, taigi restruktūrizavimo priemones galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl pirmam, antram bei trečiam rekapitalizavimams ir sumažėjusios vertės turto perdavimui BTVĮ pagal restruktūrizavimo planą galima pritarti, |
| --- | --- |

(177)

Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo priemonės, susidedančios iš pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ, gali padėti atkurti ilgalaikį NLB gyvybingumą, jas taikant pakankamai padalijama našta, jos yra tinkamos ir proporcingos, taigi būtų atsvertas rinką iškraipantis atitinkamų pagalbos priemonių poveikis. Todėl Komisija mano, kad pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, ir Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytame ir papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytus kriterijus, taigi restruktūrizavimo priemones galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl pirmam, antram bei trečiam rekapitalizavimams ir sumažėjusios vertės turto perdavimui BTVĮ pagal restruktūrizavimo planą galima pritarti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Restruktūrizavimo pagalba, kurią NLB teikia Slovėnijos Respublika ir kurią sudaro pirmas rekapitalizavimas 250 mln. EUR suma, antras rekapitalizavimas 382,9 mln. EUR suma, trečias rekapitalizavimas 1 558 mln. EUR suma ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ (šių priemonių pagalbos elementas – 130 mln. EUR), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

Ši restruktūrizavimo pagalba, teikiama pagal restruktūrizavimo planą ir laikantis šio sprendimo priede nustatytų įsipareigojimų, yra suderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) Antras NLB rekapitalizavimas ir SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktūrizavimas – Slovėnija (OL C 361, 2012 11 22, p. 18).

1

(2)  Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.32261 (11/N) NLB sanavimas rekapitalizuojant (OL C 189, 2011 6 29, p. 2).

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Į šį kapitalo trūkumą įskaičiuotas ir turto perdavimo valstybės bankų turto valdymo įmonei (toliau – BTVĮ) poveikis kapitalui.

5

(6)  Žr. išsamų aprašymą pirmo sprendimo dėl sanavimo 16–22 konstatuojamosiose dalyse.

6

(7)  Apie tai išsamiai skaitykite antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo 23–31 konstatuojamosiose dalyse.

7

(8)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

8

(9)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

9

(10)  Konfidenciali informacija.

10

(11)  Pavyzdžiui, naudojant teorinę kainą be pasirašymo mokesčio (toliau – TKPM).

11

(12)  Restruktūrizavimo plane pateiktose NLB finansinėse prognozėse į šio kapitalo grąžinimo mechanizmo poveikį neatsižvelgiama.

12

(13)  Komisijos komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (OL C 72, 2009 3 26, p. 1).

13

(14)  Žr. 2012 m. liepos 2 d. priimto antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo 91–104 konstatuojamąsias dalis.

14

(15)  Žr. 2012 m. liepos 2 d. priimto antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo 97 konstatuojamąją dalį.

15

(16)  2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

16

(17)  Žr. pirmo sprendimo dėl sanavimo 34–41 konstatuojamąsias dalis ir antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo 61–66 konstatuojamąsias dalis.

17

(18)  Komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (2008 m. Bankų komunikatas) (OL C 270, 2008 10 25, p. 8); komunikatas „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (Komunikatas dėl kapitalo atkūrimo) (OL C 10, 2009 1 15, p. 2); Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto; Restruktūrizavimo komunikatas; Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės (2010 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 329, 2010 12 7, p. 7), ir Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

18

(19)  Žr., pvz., sprendimus dėl NLB sanavimo rekapitalizuojant, SA.32261 (11/N), dėl antro NLB rekapitalizavimo, SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N), ir NLB restruktūrizavimo,SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N), ir dėl NKBM rekapitalizavimo, SA.35709.

19

(20)  Kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 26 straipsnyje.

20

(21)  Žr. pirmo sprendimo dėl sanavimo 50–63 konstatuojamąsias dalis ir antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo 73–88 konstatuojamąsias dalis.

21

(22)  Panašūs įsipareigojimai minimi ir kituose sprendimuose: žr. Komisijos sprendimo dėl Škotijos karališkojo banko restruktūrizavimo ir dalyvavimo turto apsaugos programoje, C(2009) 10112 final (OL C 119, 2010 5 7, p. 1) 218 konstatuojamąją dalį ir Komisijos sprendimo dėl bankų grupės Lloyds Banking Group restruktūrizavimo, C(2009) 9087 final (OL C 46, 2010 2 24, p. 2) 165 konstatuojamąją dalį.

22

final

Lloyds Banking Group

final

(23)  2012 m. gruodžio mėn. PRĮT.

23

---

PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMAI EUROPOS KOMISIJAI

Slovėnijos Respublika (toliau – Slovėnija) užtikrina, kad NLB d.d. kartu su susijusiomis įmonėmis (toliau – NLB) įgyvendintų restruktūrizavimo planą, kuris buvo pateiktas 2013 m. sausio 7 d., iš dalies pakeistas 2013 m. vasario 25 d. ir neseniai vėl pakeistas 2013 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigoja visų pirma įgyvendinti toliau nurodytas priemones bei veiksmus ir pasiekti toliau nurodytus tikslus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama šio restruktūrizavimo plano dalis.

Šie įsipareigojimai įsigalioja nuo tos dienos, kai priimamas Europos Komisijos (toliau – Komisija) sprendimas dėl restruktūrizavimo plano patvirtinimo.

Restruktūrizavimo laikotarpis baigsis 2017 m. gruodžio 31 d. Šie įsipareigojimai taikomi visu restruktūrizavimo laikotarpiu, nebent dėl konkretaus įsipareigojimo būtų nurodyta kitaip.

| 1) | [balanso sumažinimas] Kaip nurodyta restruktūrizavimo plane, NLB sumažins savo įmonių grupės bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d., iš esmės nekeičiant bendrųjų balanso sudarymo sąlygų ir bendrą balansą reglamentuojančių teisės normų. |
| --- | --- |

1)

[balanso sumažinimas] Kaip nurodyta restruktūrizavimo plane, NLB sumažins savo įmonių grupės bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10–20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d., iš esmės nekeičiant bendrųjų balanso sudarymo sąlygų ir bendrą balansą reglamentuojančių teisės normų.

| 2) | [išlaidų mažinimas] Visos NLB grupės 2012 m. veiklos sąnaudos buvo 368 mln. EUR. NLB sumažins veiklos sąnaudas (neskaitant vienkartinių neeilinių nesikartojančių išlaidų, t. y. restruktūrizavimo išlaidų) visos grupės mastu, kad išlaidų ir pajamų santykis nesiektų 55 %, o tuo atveju, jeigu išlaidų ir pajamų santykis viršys [50–60] %, veiklos sąnaudos bus sumažintos iki [300–350] mln. EUR iki 2014 m. pabaigos, iki [300–350] mln. EUR iki 2015 m. pabaigos, iki [250–300] mln. EUR iki 2016 m. pabaigos ir iki [250–300] mln. EUR iki 2017 m. pabaigos.
  Jeigu metinė infliacija laikotarpiu nuo 2013 iki 2017 m. viršytų 2,5 %, numatomi veiklos sąnaudų mažinimo dydžiai bus tikslinami atsižvelgiant į skirtumą tarp restruktūrizavimo plano infliacijos lygio prognozių ir tikrosios infliacijos atitinkamais metais. |
| --- | --- |

2)

[išlaidų mažinimas] Visos NLB grupės 2012 m. veiklos sąnaudos buvo 368 mln. EUR. NLB sumažins veiklos sąnaudas (neskaitant vienkartinių neeilinių nesikartojančių išlaidų, t. y. restruktūrizavimo išlaidų) visos grupės mastu, kad išlaidų ir pajamų santykis nesiektų 55 %, o tuo atveju, jeigu išlaidų ir pajamų santykis viršys [50–60] %, veiklos sąnaudos bus sumažintos iki [300–350] mln. EUR iki 2014 m. pabaigos, iki [300–350] mln. EUR iki 2015 m. pabaigos, iki [250–300] mln. EUR iki 2016 m. pabaigos ir iki [250–300] mln. EUR iki 2017 m. pabaigos.

Jeigu metinė infliacija laikotarpiu nuo 2013 iki 2017 m. viršytų 2,5 %, numatomi veiklos sąnaudų mažinimo dydžiai bus tikslinami atsižvelgiant į skirtumą tarp restruktūrizavimo plano infliacijos lygio prognozių ir tikrosios infliacijos atitinkamais metais.

| 3) | [turimų kapitalo dalių kitose įmonėse pardavimas] NLB priklauso, inter alia, šių bendrovių kapitalo dalys:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

3)

[turimų kapitalo dalių kitose įmonėse pardavimas] NLB priklauso, inter alia, šių bendrovių kapitalo dalys:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Numatomų perleisti kapitalo dalių turto bendra vertė 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [100–150] mln. EUR.

| 3.1) | Minėtos kapitalo dalys parduodamos arba jų pardavimas užtikrinamas tiek, kad iki 2015 m. gruodžio 31 d. tų kapitalo dalių turto vertė būtų sumažinta mažiausiai [40–50] % (t. y. bent iki [70–80] mln. EUR), o iki 2016 m. gruodžio 31 d. – mažiausiai [80–90] % (t. y. bent iki [20–30] mln. EUR). |
| --- | --- |

3.1)

Minėtos kapitalo dalys parduodamos arba jų pardavimas užtikrinamas tiek, kad iki 2015 m. gruodžio 31 d. tų kapitalo dalių turto vertė būtų sumažinta mažiausiai [40–50] % (t. y. bent iki [70–80] mln. EUR), o iki 2016 m. gruodžio 31 d. – mažiausiai [80–90] % (t. y. bent iki [20–30] mln. EUR).

| 3.2) | Turėta kitos įmonės kapitalo dalis laikoma parduota, kai NLB dėl tos dalies sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję. |
| --- | --- |

3.2)

Turėta kitos įmonės kapitalo dalis laikoma parduota, kai NLB dėl tos dalies sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję.

| 3.3) | Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2015 m., reikės imtis neatidėliotinų taisomųjų veiksmų ir apie tai pranešti Komisijai. |
| --- | --- |

3.3)

Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2015 m., reikės imtis neatidėliotinų taisomųjų veiksmų ir apie tai pranešti Komisijai.

| 3.4) | Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2016 m., NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti minėtas kitų įmonių kapitalo dalis arba jų likučius iki [...]. |
| --- | --- |

3.4)

Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2016 m., NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti minėtas kitų įmonių kapitalo dalis arba jų likučius iki [...].

| 3.5) | Kapitalo dalys visais atvejais parduodamos laikantis šių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.5)

Kapitalo dalys visais atvejais parduodamos laikantis šių įsipareigojimų.

| 4) | [pagrindinės veiklos nevykdančių patronuojamųjų bendrovių perleidimas]
  NLB d.d. taip pat priklauso šių pagrindinės veiklos nevykdančių patronuojamųjų bendrovių kapitalo dalys:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

4)

[pagrindinės veiklos nevykdančių patronuojamųjų bendrovių perleidimas]
  NLB d.d. taip pat priklauso šių pagrindinės veiklos nevykdančių patronuojamųjų bendrovių kapitalo dalys:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Pagrindinės veiklos nevykdančių bendrovių kapitalo dalių turto bendra vertė 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [950–1 000] mln. EUR.

| 4.1) | Minėtos kapitalo dalys perleidžiamos (t. y. parduodamos, likviduojamos ar panaikinamos) arba jų perleidimas užtikrinamas tiek, kad iki 2015 m. gruodžio 31 d. šių kapitalo dalių turto vertė būtų sumažinta mažiausiai [40–50] % (t. y. bent iki [550–600] mln. EUR), o iki 2016 m. gruodžio 31 d. – mažiausiai [80–90] % (t. y. bent iki [150–200] mln. EUR). |
| --- | --- |

4.1)

Minėtos kapitalo dalys perleidžiamos (t. y. parduodamos, likviduojamos ar panaikinamos) arba jų perleidimas užtikrinamas tiek, kad iki 2015 m. gruodžio 31 d. šių kapitalo dalių turto vertė būtų sumažinta mažiausiai [40–50] % (t. y. bent iki [550–600] mln. EUR), o iki 2016 m. gruodžio 31 d. – mažiausiai [80–90] % (t. y. bent iki [150–200] mln. EUR).

| 4.2) | Turėta bendrovės kapitalo dalis laikoma perleista, kai ta bendrovė likviduojama ar uždaroma arba NLB d.d. dėl tos dalies sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję. |
| --- | --- |

4.2)

Turėta bendrovės kapitalo dalis laikoma perleista, kai ta bendrovė likviduojama ar uždaroma arba NLB d.d. dėl tos dalies sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję.

| 4.3) | Su tomis kapitalo dalimis, kurios nebus perleistos iki i punkte nustatytų terminų (pavyzdžiui, dėl nagrinėjamų ieškinių arba ginčų su kitais akcininkais), susijusi komercinė veikla bus nutraukta atsižvelgiant į pagrindinės veiklos trukmę ir pobūdį. Jokia nauja veikla nebus pradedama (išskyrus privalomus esamų susitarimų pratęsimus). Tokiu atveju atitinkamas perleidimas laikomas įvykdytu tada, kai visas tos kapitalo dalies turtas sumažinamas iki 10 % tos dalies turto bendros sumos, buvusios 2012 m. gruodžio 31 d., kai pradedama teisės aktų nustatyta oficiali likvidavimo procedūra arba kai tų patronuojamųjų bendrovių kapitalo reikalavimai konsoliduotu lygmeniu neviršija bendros 5 mln. EUR sumos. |
| --- | --- |

4.3)

Su tomis kapitalo dalimis, kurios nebus perleistos iki i punkte nustatytų terminų (pavyzdžiui, dėl nagrinėjamų ieškinių arba ginčų su kitais akcininkais), susijusi komercinė veikla bus nutraukta atsižvelgiant į pagrindinės veiklos trukmę ir pobūdį. Jokia nauja veikla nebus pradedama (išskyrus privalomus esamų susitarimų pratęsimus). Tokiu atveju atitinkamas perleidimas laikomas įvykdytu tada, kai visas tos kapitalo dalies turtas sumažinamas iki 10 % tos dalies turto bendros sumos, buvusios 2012 m. gruodžio 31 d., kai pradedama teisės aktų nustatyta oficiali likvidavimo procedūra arba kai tų patronuojamųjų bendrovių kapitalo reikalavimai konsoliduotu lygmeniu neviršija bendros 5 mln. EUR sumos.

| 4.4) | Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2015 m., reikės imtis neatidėliotinų taisomųjų veiksmų ir apie tai pranešti Komisijai. |
| --- | --- |

4.4)

Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2015 m., reikės imtis neatidėliotinų taisomųjų veiksmų ir apie tai pranešti Komisijai.

| 4.5) | Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2016 m., NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti minėtas kitų įmonių kapitalo dalis (arba jų likučius) iki [...] vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 4.2 dalyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.5)

Jeigu NLB nesumažins turto iki nustatyto dydžio per 2016 m., NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti minėtas kitų įmonių kapitalo dalis (arba jų likučius) iki [...] vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 4.2 dalyje nustatytus reikalavimus.

| 4.6) | Kapitalo dalys visais atvejais perleidžiamos laikantis šių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.6)

Kapitalo dalys visais atvejais perleidžiamos laikantis šių įsipareigojimų.

| 5) | [bendrų įmonių kapitalo dalių pardavimas]
  NLB d.d. iki [...] parduos visas jam priklausančias kapitalo dalis bendrose įmonėse, t. y. šiose bendrovėse:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

5)

[bendrų įmonių kapitalo dalių pardavimas]
  NLB d.d. iki [...] parduos visas jam priklausančias kapitalo dalis bendrose įmonėse, t. y. šiose bendrovėse:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| 5.1) | Turėtos šių bendrų įmonių kapitalo dalys laikomos parduotomis, kai: i) NLB dėl atitinkamos dalies sudaro įpareigojantį susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję; ii) turima nuosavybė bendrose įmonėse sumažinama iki [...] %. |
| --- | --- |

5.1)

Turėtos šių bendrų įmonių kapitalo dalys laikomos parduotomis, kai: i) NLB dėl atitinkamos dalies sudaro įpareigojantį susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję; ii) turima nuosavybė bendrose įmonėse sumažinama iki [...] %.

| 5.2) | Jeigu NLB nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų dėl kiekvienos iš minėtų kapitalo dalių arba nesumažins savo nuosavybės dalies iki [...] % iki [...], tai NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus iki [...] parduoti tas kapitalo dalis (arba jų likučius) vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 5.1 dalyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

5.2)

Jeigu NLB nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų dėl kiekvienos iš minėtų kapitalo dalių arba nesumažins savo nuosavybės dalies iki [...] % iki [...], tai NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus iki [...] parduoti tas kapitalo dalis (arba jų likučius) vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 5.1 dalyje nustatytus reikalavimus.

| 5.3) | Kapitalo dalys visais atvejais parduodamos laikantis šių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

5.3)

Kapitalo dalys visais atvejais parduodamos laikantis šių įsipareigojimų.

| 6) | [bankų kapitalo dalių pardavimas]
  NLB d.d. parduos jam priklausančias [...] kapitalo dalis iki [...]. Kapitalo dalis laikoma parduota, kai NLB d.d. dėl jos sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie atitinka šiuos reikalavimus: i) yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję; ii) turi pakankamai finansinių išteklių, įrodytą kompetenciją ir motyvaciją išlaikyti ir vystyti įsigytą verslą ir (arba) bendroves kaip gyvybingus ir konkurencingus rinkos dalyvius; iii) nekelia prima facie konkurencijos problemų ar rizikos, kad šių įsipareigojimų vykdymas bus atidėtas; visų pirma iš jų turi būti galima pagrįstai tikėtis, kad jie gaus visus reikalingus kompetentingų reguliavimo institucijų leidimus įsigyti tą verslą. Jeigu NLB d.d. nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų dėl jam priklausančių [...] kapitalo dalių iki [...], NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus iki [...] parduoti tas kapitalo dalis (arba jų likučius) vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 6 dalyje nustatytus reikalavimus, ir ne už minimalią kainą. |
| --- | --- |

6)

[bankų kapitalo dalių pardavimas]
  NLB d.d. parduos jam priklausančias [...] kapitalo dalis iki [...]. Kapitalo dalis laikoma parduota, kai NLB d.d. dėl jos sudaro įpareigojantį pardavimo ir pirkimo susitarimą su vienu arba daugiau pirkėjų, kurie atitinka šiuos reikalavimus: i) yra nepriklausomi nuo NLB ir su juo nesusiję; ii) turi pakankamai finansinių išteklių, įrodytą kompetenciją ir motyvaciją išlaikyti ir vystyti įsigytą verslą ir (arba) bendroves kaip gyvybingus ir konkurencingus rinkos dalyvius; iii) nekelia prima facie konkurencijos problemų ar rizikos, kad šių įsipareigojimų vykdymas bus atidėtas; visų pirma iš jų turi būti galima pagrįstai tikėtis, kad jie gaus visus reikalingus kompetentingų reguliavimo institucijų leidimus įsigyti tą verslą. Jeigu NLB d.d. nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų dėl jam priklausančių [...] kapitalo dalių iki [...], NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus iki [...] parduoti tas kapitalo dalis (arba jų likučius) vienam arba daugiau pirkėjų, atitinkančių 6 dalyje nustatytus reikalavimus, ir ne už minimalią kainą.

| 6.1) | NLB d.d. taip pat visiškai perleis jam priklausančią [...] kapitalo dalį iki [...]. Jeigu NLB d.d. turima [...] kapitalo dalis nebus visiškai perleista iki [...], tai NLB d.d. savo iniciatyva pasiūlys, visapusiškai rems, balsavimu patvirtins ir įgyvendins bet kokią priemonę, sprendimą ar akcininkų nutarimą, reikalingą, kad [...] būtų pradėta naikinti nuo [...] iki neliks jos paskolų portfelio (ne ilgiau kaip 3 metus). Bet kokiu atveju NLB d.d. savo iniciatyva pasiūlys, visapusiškai rems, balsavimu patvirtins ir įgyvendins bet kokią priemonę, sprendimą ar akcininkų nutarimą, reikalingą, kad [...] susilaikytų nuo bet kokio naujo skolinimo iki [...]. |
| --- | --- |

6.1)

NLB d.d. taip pat visiškai perleis jam priklausančią [...] kapitalo dalį iki [...]. Jeigu NLB d.d. turima [...] kapitalo dalis nebus visiškai perleista iki [...], tai NLB d.d. savo iniciatyva pasiūlys, visapusiškai rems, balsavimu patvirtins ir įgyvendins bet kokią priemonę, sprendimą ar akcininkų nutarimą, reikalingą, kad [...] būtų pradėta naikinti nuo [...] iki neliks jos paskolų portfelio (ne ilgiau kaip 3 metus). Bet kokiu atveju NLB d.d. savo iniciatyva pasiūlys, visapusiškai rems, balsavimu patvirtins ir įgyvendins bet kokią priemonę, sprendimą ar akcininkų nutarimą, reikalingą, kad [...] susilaikytų nuo bet kokio naujo skolinimo iki [...].

| 7) | [kreditų verslo mažinimas ir [...] uždarymas]
  NLB d.d. mažins užimamą rinkos dalį tokiais būdais:






  a) | uždarys [...] iki [...]; |
| --- | --- | --- |

7)

[kreditų verslo mažinimas ir [...] uždarymas]
  NLB d.d. mažins užimamą rinkos dalį tokiais būdais:

a)

uždarys [...] iki [...];

| b) | sumažins Slovėnijoje vykdomą kreditų verslą su:






  b.1) | finansų kontroliuojančiosiomis bendrovėmis [SIC kodai 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; pagal riziką įvertinto turto (PRĮT) suma šiame portfelyje 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [500–550] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:










  2013 m. pabaiga | 2014 m. pabaiga | 2015 m. pabaiga | 2016 m. pabaiga | 2017 m. vidurys | 2017 m. pabaiga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b)

sumažins Slovėnijoje vykdomą kreditų verslą su:

b.1)

finansų kontroliuojančiosiomis bendrovėmis [SIC kodai 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; pagal riziką įvertinto turto (PRĮT) suma šiame portfelyje 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [500–550] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:

2013 m. pabaiga

2014 m. pabaiga

2015 m. pabaiga

2016 m. pabaiga

2017 m. vidurys

2017 m. pabaiga

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.2) | transporto sektoriaus bendrovėmis, kurių pozicija viršija 1 mln. EUR [SIC kodai 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; šio portfelio PRĮT suma 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [100–150] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:










  2013 m. pabaiga | 2014 m. pabaiga | 2015 m. pabaiga | 2016 m. pabaiga | 2017 m. vidurys | 2017 m. pabaiga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.2)

transporto sektoriaus bendrovėmis, kurių pozicija viršija 1 mln. EUR [SIC kodai 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; šio portfelio PRĮT suma 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [100–150] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:

2013 m. pabaiga

2014 m. pabaiga

2015 m. pabaiga

2016 m. pabaiga

2017 m. vidurys

2017 m. pabaiga

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.3) | statybos sektoriaus bendrovėmis, kurių pozicija viršija 5 mln. EUR [SIC kodai 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; šio portfelio PRĮT suma 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [900–950] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:










  2013 m. pabaiga | 2014 m. pabaiga | 2015 m. pabaiga | 2016 m. pabaiga | 2017 m. vidurys | 2017 m. pabaiga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.3)

statybos sektoriaus bendrovėmis, kurių pozicija viršija 5 mln. EUR [SIC kodai 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; šio portfelio PRĮT suma 2012 m. gruodžio 31 d. buvo [900–950] mln. EUR. NLB d.d. užtikrins, kad šio portfelio PRĮT būtų mažinamas pagal tokį tvarkaraštį:

2013 m. pabaiga

2014 m. pabaiga

2015 m. pabaiga

2016 m. pabaiga

2017 m. vidurys

2017 m. pabaiga

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 7.1) | Jeigu kuriame nors iš šių trijų sektorių tikslas sumažinti PRĮT nebus pasiektas, iki nustatyto lygio likus daugiau kaip [10–20] %, tai NLB d.d. tame Slovėnijos sektoriuje nepradės jokios naujos kreditavimo veiklos iki tol, kol atitinkamas PRĮT sumažinimo tikslas bus pasiektas. Be to, NLB nedelsdamas pateiks Komisijai nenumatytų atvejų planą, kuriame bus parodyta, kaip iki 2017 m. gruodžio 31 d. PRĮT bus sumažintas iki nustatyto dydžio. |
| --- | --- |

7.1)

Jeigu kuriame nors iš šių trijų sektorių tikslas sumažinti PRĮT nebus pasiektas, iki nustatyto lygio likus daugiau kaip [10–20] %, tai NLB d.d. tame Slovėnijos sektoriuje nepradės jokios naujos kreditavimo veiklos iki tol, kol atitinkamas PRĮT sumažinimo tikslas bus pasiektas. Be to, NLB nedelsdamas pateiks Komisijai nenumatytų atvejų planą, kuriame bus parodyta, kaip iki 2017 m. gruodžio 31 d. PRĮT bus sumažintas iki nustatyto dydžio.

| 8) | [verslas su užsienio klientais]
  NLB d.d. nesiims jokios naujos kreditavimo veiklos su bendrovėmis, kurios nėra įsisteigusios Slovėnijoje ir nepriklauso grupei, kurios pagrindinė buveinė ar galutinis naudos gavėjas yra Slovėnijoje. NLB d.d. veikla su šiais klientais apsiribos tik tvarkingu kredito sutarčių vykdymu ir valdymu. Kad būtų aiškiau, pažymėtina, kad šis apribojimas netaikomas Slovėnijos bendrovių užsienio prekybos ir eksporto finansavimui ir iždo operacijoms su užsienio bankais. |
| --- | --- |

8)

[verslas su užsienio klientais]
  NLB d.d. nesiims jokios naujos kreditavimo veiklos su bendrovėmis, kurios nėra įsisteigusios Slovėnijoje ir nepriklauso grupei, kurios pagrindinė buveinė ar galutinis naudos gavėjas yra Slovėnijoje. NLB d.d. veikla su šiais klientais apsiribos tik tvarkingu kredito sutarčių vykdymu ir valdymu. Kad būtų aiškiau, pažymėtina, kad šis apribojimas netaikomas Slovėnijos bendrovių užsienio prekybos ir eksporto finansavimui ir iždo operacijoms su užsienio bankais.

| 9) | [įmonės valdymas] Slovėnija įsipareigoja NLB įdiegti pažangias įmonės valdymo struktūras pagal ES direktyvą dėl kapitalo poreikio ir nacionalinės teisės aktus. Atitinkamus būtinus NLB d.d. įstatų ir vidaus taisyklių pakeitimus reikia atlikti per tris mėnesius po to, kai bus priimtas Komisijos sprendimas dėl NLB restruktūrizavimo plano. Visų pirma: |
| --- | --- |

9)

[įmonės valdymas] Slovėnija įsipareigoja NLB įdiegti pažangias įmonės valdymo struktūras pagal ES direktyvą dėl kapitalo poreikio ir nacionalinės teisės aktus. Atitinkamus būtinus NLB d.d. įstatų ir vidaus taisyklių pakeitimus reikia atlikti per tris mėnesius po to, kai bus priimtas Komisijos sprendimas dėl NLB restruktūrizavimo plano. Visų pirma:

| 9.1) | Slovėnija įsipareigoja laikytis:






  a) | įmonės valdymo taisyklių pagal 9.2–9.9 dalis; |
| --- | --- | --- |

9.1)

Slovėnija įsipareigoja laikytis:

a)

įmonės valdymo taisyklių pagal 9.2–9.9 dalis;

| b) | Slovėnijos bendrovių ir bankų veiklos (reguliavimo) teisės aktais finansų įstaigų akcininkams, vadovybei ir stebėtojų tarybai nustatytos darbo tvarkos ir pareigų atskyrimo ir |
| --- | --- |

b)

Slovėnijos bendrovių ir bankų veiklos (reguliavimo) teisės aktais finansų įstaigų akcininkams, vadovybei ir stebėtojų tarybai nustatytos darbo tvarkos ir pareigų atskyrimo ir

| c) | Komisijos gairių dėl įmonės valdymo ir santykių palaikymo tvarkos bankams, kurių kapitalo dalis priklauso valstybei (angl. Guidance on Corporate Governance and Relationship Framework for Banks in which the State has a Stake); |
| --- | --- |

c)

Komisijos gairių dėl įmonės valdymo ir santykių palaikymo tvarkos bankams, kurių kapitalo dalis priklauso valstybei (angl. Guidance on Corporate Governance and Relationship Framework for Banks in which the State has a Stake);

| 9.2) | tik NLB d.d. valdyba turės išimtinius įgaliojimus ir atsakomybę nepriklausomai valdyti kasdienę NLB veiklą taip, kad tai atitiktų tik banko interesus. Nei stebėtojų taryba, nei akcininkų susirinkimas, nei kiti akcininkų atstovai negali duoti jokių nurodymų valdybai ar kitaip daryti įtakos kasdienės banko veiklos valdymui; |
| --- | --- |

9.2)

tik NLB d.d. valdyba turės išimtinius įgaliojimus ir atsakomybę nepriklausomai valdyti kasdienę NLB veiklą taip, kad tai atitiktų tik banko interesus. Nei stebėtojų taryba, nei akcininkų susirinkimas, nei kiti akcininkų atstovai negali duoti jokių nurodymų valdybai ar kitaip daryti įtakos kasdienės banko veiklos valdymui;

| 9.3) | išskyrus stebėtojų tarybą, kuri vykdo priežiūrą ir stebėseną, joks kitas juridinis asmuo ar padalinys negali duoti nurodymų valdybai. Visų pirma, jokių tiesioginių ar netiesioginių nurodymų valdybai negali duoti akcininkai ar valstybė; ši nuostata taikoma ir visuotiniam bendrajam susirinkimui, kuris gali priimti sprendimus tik įstatymų ir įmonės įstatų numatytais atvejais. Be to, fiziniai asmenys, kurie, naudodamiesi savo įtaka kitai bendrovei, skatina valdybos narius savo veiksmais pakenkti tai bendrovei ar jos akcininkams, privalo atlyginti tai bendrovei padarytą žalą; |
| --- | --- |

9.3)

išskyrus stebėtojų tarybą, kuri vykdo priežiūrą ir stebėseną, joks kitas juridinis asmuo ar padalinys negali duoti nurodymų valdybai. Visų pirma, jokių tiesioginių ar netiesioginių nurodymų valdybai negali duoti akcininkai ar valstybė; ši nuostata taikoma ir visuotiniam bendrajam susirinkimui, kuris gali priimti sprendimus tik įstatymų ir įmonės įstatų numatytais atvejais. Be to, fiziniai asmenys, kurie, naudodamiesi savo įtaka kitai bendrovei, skatina valdybos narius savo veiksmais pakenkti tai bendrovei ar jos akcininkams, privalo atlyginti tai bendrovei padarytą žalą;

| 9.4) | banko santykiai su akcininkais, visų pirma Slovėnijos valstybe, grindžiami nesikišimo principu; |
| --- | --- |

9.4)

banko santykiai su akcininkais, visų pirma Slovėnijos valstybe, grindžiami nesikišimo principu;

| 9.5) | visi stebėtojų tarybos nariai renkami pagal „tinkamus ir pagrįstus kriterijus“, t. y. jie turi būti patikimi ir tinkamai kvalifikuoti specialistai, gebantys tinkamai vertinti ir stebėti NLB veiklą. Skiriant stebėtojų tarybos narius ir įmonės vadovus valstybė darys įtaką tik tiek, kiek ji gali siūlyti savo kandidatus ir naudotis akcininko teisėmis pagal bendrąją Slovėnijos bendrovių teisę; |
| --- | --- |

9.5)

visi stebėtojų tarybos nariai renkami pagal „tinkamus ir pagrįstus kriterijus“, t. y. jie turi būti patikimi ir tinkamai kvalifikuoti specialistai, gebantys tinkamai vertinti ir stebėti NLB veiklą. Skiriant stebėtojų tarybos narius ir įmonės vadovus valstybė darys įtaką tik tiek, kiek ji gali siūlyti savo kandidatus ir naudotis akcininko teisėmis pagal bendrąją Slovėnijos bendrovių teisę;

| 9.6) | du trečdaliai narių vietų ir balsavimo teisių stebėtojų taryboje ir jos komitetuose skiriama nepriklausomiems ekspertams, t. y. asmenims, kurie šiuo metu nedirba ir per paskutinius 24 mėnesius iki paskyrimo į šias pareigas nedirbo Slovėnijos Vyriausybei, taip pat šiuo metu neina ir per paskutinius 24 mėnesius nėjo vadovo ar lyderio pareigų jokioje Slovėnijos politinėje partijoje; |
| --- | --- |

9.6)

du trečdaliai narių vietų ir balsavimo teisių stebėtojų taryboje ir jos komitetuose skiriama nepriklausomiems ekspertams, t. y. asmenims, kurie šiuo metu nedirba ir per paskutinius 24 mėnesius iki paskyrimo į šias pareigas nedirbo Slovėnijos Vyriausybei, taip pat šiuo metu neina ir per paskutinius 24 mėnesius nėjo vadovo ar lyderio pareigų jokioje Slovėnijos politinėje partijoje;

| 9.7) | NLB užtikrins veiksmingą, nepriklausomą ir objektyvų vidaus auditą. Šiuo tikslu vidaus auditoriai bus atsakingi ir atskaitingi tik valdybai ir stebėtojų tarybos audito komitetui, kurio bent vienas narys turi būti neseniai dirbęs šioje srityje ir turėti atitinkamos su finansais susijusios patirties. Be to, vidaus auditorių nustatytiems faktams ir rekomendacijoms turi būti skiriamas deramas dėmesys, juos turi svarstyti audito komitetas ir (arba) valdyba, o po to reikia parengti tinkamą veiksmų planą, kaip išspręsti nustatytas problemas. Jeigu nusprendžiama nesiimti jokių veiksmų dėl vidaus auditorių nustatytų faktų, toks sprendimas turi būti tinkamai pagrįstas ir, jei prašoma, apie tai reikia pranešti už stebėseną atsakingam patikėtiniui; |
| --- | --- |

9.7)

NLB užtikrins veiksmingą, nepriklausomą ir objektyvų vidaus auditą. Šiuo tikslu vidaus auditoriai bus atsakingi ir atskaitingi tik valdybai ir stebėtojų tarybos audito komitetui, kurio bent vienas narys turi būti neseniai dirbęs šioje srityje ir turėti atitinkamos su finansais susijusios patirties. Be to, vidaus auditorių nustatytiems faktams ir rekomendacijoms turi būti skiriamas deramas dėmesys, juos turi svarstyti audito komitetas ir (arba) valdyba, o po to reikia parengti tinkamą veiksmų planą, kaip išspręsti nustatytas problemas. Jeigu nusprendžiama nesiimti jokių veiksmų dėl vidaus auditorių nustatytų faktų, toks sprendimas turi būti tinkamai pagrįstas ir, jei prašoma, apie tai reikia pranešti už stebėseną atsakingam patikėtiniui;

| 9.8) | įgyvendindamas planuojamas priemones NLB laikysis riziką ribojančios ir patikimos verslo politikos, siekdamas tvarumo. NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo programas ir atlyginimų politiką ir imsis priemonių užtikrinti, kad jos neskatintų nepagrįstai rizikuoti, būtų orientuotos į ilgalaikius ir tvarius tikslus ir skaidrios. Nustatant banko valdybos narių ir vadovaujančiųjų darbuotojų atlyginimą ypač svarbu atsižvelgti į tai, kokią įtaką tas asmuo turi banko ekonominiams rodikliams, be to, darbo užmokestis turi atitikti rinkos lygį, kad būtų galima įdarbinti tinkamiausius asmenis, gebančius tvariai vystyti verslą. NLB atlyginimų politika ir praktika turi atitikti EBI 2010 m. gruodžio 10 d. paskelbtas atlyginimų nustatymo politikos ir praktikos gaires. Kintamoji metinio atlyginimo dalis neviršys:






  a) | valdybos narių – penkių mėnesių darbo užmokesčio; |
| --- | --- | --- |

9.8)

įgyvendindamas planuojamas priemones NLB laikysis riziką ribojančios ir patikimos verslo politikos, siekdamas tvarumo. NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo programas ir atlyginimų politiką ir imsis priemonių užtikrinti, kad jos neskatintų nepagrįstai rizikuoti, būtų orientuotos į ilgalaikius ir tvarius tikslus ir skaidrios. Nustatant banko valdybos narių ir vadovaujančiųjų darbuotojų atlyginimą ypač svarbu atsižvelgti į tai, kokią įtaką tas asmuo turi banko ekonominiams rodikliams, be to, darbo užmokestis turi atitikti rinkos lygį, kad būtų galima įdarbinti tinkamiausius asmenis, gebančius tvariai vystyti verslą. NLB atlyginimų politika ir praktika turi atitikti EBI 2010 m. gruodžio 10 d. paskelbtas atlyginimų nustatymo politikos ir praktikos gaires. Kintamoji metinio atlyginimo dalis neviršys:

a)

valdybos narių – penkių mėnesių darbo užmokesčio;

| b) | pagrindiniame banko padalinyje išskirtines pareigas einančių darbuotojų (4) – penkių mėnesių darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniame banko padalinyje išskirtines pareigas einančių darbuotojų (4) – penkių mėnesių darbo užmokesčio;

| c) | kitas išskirtines pareigas einančių darbuotojų – trijų mėnesių darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

c)

kitas išskirtines pareigas einančių darbuotojų – trijų mėnesių darbo užmokesčio.

Bent 50 % kintamosios atlyginimo dalies sumos bus išmokama dalimis per trejus metus.

| 9.9) | Nepaisant 9.8 dalyje nustatyto įsipareigojimo, visas kiekvienam valdybos nariui ir išskirtines pareigas einančiam darbuotojui mokamas atlyginimas visais atvejais ir visu restruktūrizavimo laikotarpiu bus ribojamas iki tinkamo lygio. Visas atlyginimas kiekvienam tokiam asmeniui negalės daugiau kaip 15 kartų viršyti vidutinio darbo užmokesčio Slovėnijoje arba 10 kartų – vidutinio NLB d.d. darbuotojo atlyginimo. Šie apribojimai bus taikomi iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

9.9)

Nepaisant 9.8 dalyje nustatyto įsipareigojimo, visas kiekvienam valdybos nariui ir išskirtines pareigas einančiam darbuotojui mokamas atlyginimas visais atvejais ir visu restruktūrizavimo laikotarpiu bus ribojamas iki tinkamo lygio. Visas atlyginimas kiekvienam tokiam asmeniui negalės daugiau kaip 15 kartų viršyti vidutinio darbo užmokesčio Slovėnijoje arba 10 kartų – vidutinio NLB d.d. darbuotojo atlyginimo. Šie apribojimai bus taikomi iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

| 9.9.1) | NLB gali patikslinti nurodytą metinio atlyginimo viršutinę ribą pagal infliaciją Slovėnijoje, apie tai pranešęs už stebėseną atsakingam patikėtiniui; |
| --- | --- |

9.9.1)

NLB gali patikslinti nurodytą metinio atlyginimo viršutinę ribą pagal infliaciją Slovėnijoje, apie tai pranešęs už stebėseną atsakingam patikėtiniui;

| 9.9.2) | NLB, kiek tai teisiškai įmanoma, skiria atlyginimą savo valdymo organų ir komitetų nariams, darbuotojams ir pagrindiniams agentams pagal tokius principus:






  b.1) | atsižvelgiama į to asmens įtaką NLB ekonominiams rodikliams, ypač turint omenyje ankstesnę verslo politiką ir rizikos valdymą; ir |
| --- | --- | --- |

9.9.2)

NLB, kiek tai teisiškai įmanoma, skiria atlyginimą savo valdymo organų ir komitetų nariams, darbuotojams ir pagrindiniams agentams pagal tokius principus:

b.1)

atsižvelgiama į to asmens įtaką NLB ekonominiams rodikliams, ypač turint omenyje ankstesnę verslo politiką ir rizikos valdymą; ir

| b.2) | darbo užmokestis turi atitikti rinkos lygį, kad būtų galima įdarbinti tinkamiausius asmenis, gebančius tvariai vystyti verslą. |
| --- | --- |

b.2)

darbo užmokestis turi atitikti rinkos lygį, kad būtų galima įdarbinti tinkamiausius asmenis, gebančius tvariai vystyti verslą.

| 9.10) | Slovėnija užtikrins, kad kiekvienas valstybei priklausantis bankas išliktų atskiras ekonominis vienetas, galintis nepriklausomai priimti sprendimus, kaip nustatyta EB Susijungimų reglamente ir Pranešime dėl jurisdikcijos. Slovėnija visų pirma užtikrina, kad:






  a) | bet kokia konfidenciali, neskelbtina verslo informacija ar asmens duomenys, pateikti valdžios institucijoms ir atitinkamai pažymėti, būtų tinkamai tvarkomi ir neperduodami jokiems kitiems bankams ir įmonėms, kurių dalininkė yra valstybė; |
| --- | --- | --- |

9.10)

Slovėnija užtikrins, kad kiekvienas valstybei priklausantis bankas išliktų atskiras ekonominis vienetas, galintis nepriklausomai priimti sprendimus, kaip nustatyta EB Susijungimų reglamente ir Pranešime dėl jurisdikcijos. Slovėnija visų pirma užtikrina, kad:

a)

bet kokia konfidenciali, neskelbtina verslo informacija ar asmens duomenys, pateikti valdžios institucijoms ir atitinkamai pažymėti, būtų tinkamai tvarkomi ir neperduodami jokiems kitiems bankams ir įmonėms, kurių dalininkė yra valstybė;

| b) | valstybei priklausančios banko dalies valdymas ir priežiūra būtų atsieti nuo valstybės interesų valdymo bet kuriame kitame banke, kurio dalininkė ji yra; |
| --- | --- |

b)

valstybei priklausančios banko dalies valdymas ir priežiūra būtų atsieti nuo valstybės interesų valdymo bet kuriame kitame banke, kurio dalininkė ji yra;

| c) | valstybė naudotųsi bet kokiomis savo teisėmis ir valdytų savo interesus kiekviename banke tik komerciniais pagrindai ir neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Bet koks valstybės turimų akcijų perleidimas turi būti skaidrus, atviras ir konkurencinis procesas. |
| --- | --- |

c)

valstybė naudotųsi bet kokiomis savo teisėmis ir valdytų savo interesus kiekviename banke tik komerciniais pagrindai ir neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Bet koks valstybės turimų akcijų perleidimas turi būti skaidrus, atviras ir konkurencinis procesas.

| 10) | [rizikos valdymas ir kredito politika] NLB pertvarkys savo rizikos valdymo procesą; NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdantys susiję bankai (5) visų pirma: |
| --- | --- |

10)

[rizikos valdymas ir kredito politika] NLB pertvarkys savo rizikos valdymo procesą; NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdantys susiję bankai (5) visų pirma:

| 10.1) | kiekvieną naują paskolą (nauja paskola laikoma bet kokia nauja, su esamais sandoriais nesusijusi veikla) įkainos naudodami tinkamą vidaus įkainojimo priemonę (tokią kaip šiuo metu naudojama „Kreditni Kalkulator“ ir jos būsima versija) arba (masinės mažmeninės rinkos ir MVĮ (6) pozicijų atveju) vadovaudamiesi tinkamomis įkainojimo vidaus gairėmis. Naujų paskolų kainodara bus laikoma tinkama tik tada, kai nauja paskola padės pasiekti teigiamą nuosavybės vertybinių popierių grąžą (NVPG) neatskaičius mokesčių, kuri 2014 m. turės būti bent [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienai atskirai paskolai arba kiekvienam klientui. Apskaičiuojant kiekvieno kliento NVPG galima įtraukti pajamas iš palūkanų, įvairias rinkliavas ir kitokius mišrius to paties kliento produktus. Iki 2014 m. birželio 30 d. reikia atskirai apskaičiuoti kiekvieno kliento NVPG ir nustatyti pagal minimalią NVPG tinkamas kainas, o iki 2014 m. gruodžio 31 d. – tą patį padaryti visiems pagrindinę veiklą vykdantiems susijusiems bankams:






  a) | atliekant šį skaičiavimą galima atsižvelgti į visų kiekvienam klientui duotų paskolų (po šio sprendimo priėmimo dienos) ir kitų veiklos rinkliavų ar banko sandorių, prisidedančių prie santykių su šituo klientu pelningumo, sumų svertinį vidurkį, todėl naujos paskolos grąža gali būti ir mažesnė, jeigu tai kompensuojama kitų veiklos rinkliavų ar banko sandorių pajamomis. Naujos paskolos bus teikiamos su kredito dokumentais, kuriuose bus parodyta iki sandorio apskaičiuota NVPG – arba tos konkrečios paskolos, arba kitos aktyvios to vieno kliento pozicijos, įskaitant veiklos rinkliavas arba banko sandorius. Masinės mažmeninės rinkos ir MVĮ sandorių atveju tokią iki sandorio apskaičiuotą NVPG gali atstoti patvirtinimas, kad tas sandoris atitinka vidaus kainodaros gaires, ir centriniu lygmeniu pateiktas įrodymas, kad pagal tas kainodaros gaires bus užtikrinta nuosavybės vertybinių popierių grąža: 2014 m. [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] %; |
| --- | --- | --- |

10.1)

kiekvieną naują paskolą (nauja paskola laikoma bet kokia nauja, su esamais sandoriais nesusijusi veikla) įkainos naudodami tinkamą vidaus įkainojimo priemonę (tokią kaip šiuo metu naudojama „Kreditni Kalkulator“ ir jos būsima versija) arba (masinės mažmeninės rinkos ir MVĮ (6) pozicijų atveju) vadovaudamiesi tinkamomis įkainojimo vidaus gairėmis. Naujų paskolų kainodara bus laikoma tinkama tik tada, kai nauja paskola padės pasiekti teigiamą nuosavybės vertybinių popierių grąžą (NVPG) neatskaičius mokesčių, kuri 2014 m. turės būti bent [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] % kiekvienai atskirai paskolai arba kiekvienam klientui. Apskaičiuojant kiekvieno kliento NVPG galima įtraukti pajamas iš palūkanų, įvairias rinkliavas ir kitokius mišrius to paties kliento produktus. Iki 2014 m. birželio 30 d. reikia atskirai apskaičiuoti kiekvieno kliento NVPG ir nustatyti pagal minimalią NVPG tinkamas kainas, o iki 2014 m. gruodžio 31 d. – tą patį padaryti visiems pagrindinę veiklą vykdantiems susijusiems bankams:

a)

atliekant šį skaičiavimą galima atsižvelgti į visų kiekvienam klientui duotų paskolų (po šio sprendimo priėmimo dienos) ir kitų veiklos rinkliavų ar banko sandorių, prisidedančių prie santykių su šituo klientu pelningumo, sumų svertinį vidurkį, todėl naujos paskolos grąža gali būti ir mažesnė, jeigu tai kompensuojama kitų veiklos rinkliavų ar banko sandorių pajamomis. Naujos paskolos bus teikiamos su kredito dokumentais, kuriuose bus parodyta iki sandorio apskaičiuota NVPG – arba tos konkrečios paskolos, arba kitos aktyvios to vieno kliento pozicijos, įskaitant veiklos rinkliavas arba banko sandorius. Masinės mažmeninės rinkos ir MVĮ sandorių atveju tokią iki sandorio apskaičiuotą NVPG gali atstoti patvirtinimas, kad tas sandoris atitinka vidaus kainodaros gaires, ir centriniu lygmeniu pateiktas įrodymas, kad pagal tas kainodaros gaires bus užtikrinta nuosavybės vertybinių popierių grąža: 2014 m. [...] %, 2015 m. – [...] %, 2016 m. – [...] % ir 2017 m. – [...] %;

| b) | bet koks nuokrypis nuo tokios kainodaros, kurią taikant būtų nustatytos mažesnės kainos, turės būti patvirtintas dokumentais. Šiuose dokumentuose reikės nurodyti komerciniu požiūriu pagrįstas tokio nuokrypio priežastis; juos reikės pateikti už stebėseną atsakingam patikėtiniui. Visas tokių nuokrypių dydis neturi viršyti 10.6 dalyje nustatytų sumų; |
| --- | --- |

b)

bet koks nuokrypis nuo tokios kainodaros, kurią taikant būtų nustatytos mažesnės kainos, turės būti patvirtintas dokumentais. Šiuose dokumentuose reikės nurodyti komerciniu požiūriu pagrįstas tokio nuokrypio priežastis; juos reikės pateikti už stebėseną atsakingam patikėtiniui. Visas tokių nuokrypių dydis neturi viršyti 10.6 dalyje nustatytų sumų;

| c) | ši kainodaros politikos tvarka netaikoma kreditavimo sutartims tais atvejais, kai sudaromi sandoriai su susijusiomis šalimis (t. y. tos pačios grupės nariais ir darbuotojais), restruktūrizavimo atvejais (kai D, E ir C kategorijų klientai vėluoja mokėti daugiau kaip 90 dienų) ir sudarant visus pinigų rinkos sandorius; |
| --- | --- |

c)

ši kainodaros politikos tvarka netaikoma kreditavimo sutartims tais atvejais, kai sudaromi sandoriai su susijusiomis šalimis (t. y. tos pačios grupės nariais ir darbuotojais), restruktūrizavimo atvejais (kai D, E ir C kategorijų klientai vėluoja mokėti daugiau kaip 90 dienų) ir sudarant visus pinigų rinkos sandorius;

| 10.2) | pritaikys kredito reitingavimo procesą taip, kad prieš sudarant naują kredito poziciją su kiekvienu verslo klientu būtų atsižvelgiama į finansinių ataskaitų analizę ir kreditų vertinimo balus, iš kurių būtų aiškūs bent tokie finansinio sverto ir veiklos rodikliai kaip nuosavybės vertybinių popierių grąžą, EBIT palūkanų padengimo rodiklis, skolos santykis su EBITDA, skolos santykis (su skolos ir nuosavo kapitalo suma) ir kt. Kiekvieno kliento, kurio NLB d.d. pozicija viršija 1 mln. EUR, reitingas turėtų būti kasmet perskaičiuojamas; |
| --- | --- |

10.2)

pritaikys kredito reitingavimo procesą taip, kad prieš sudarant naują kredito poziciją su kiekvienu verslo klientu būtų atsižvelgiama į finansinių ataskaitų analizę ir kreditų vertinimo balus, iš kurių būtų aiškūs bent tokie finansinio sverto ir veiklos rodikliai kaip nuosavybės vertybinių popierių grąžą, EBIT palūkanų padengimo rodiklis, skolos santykis su EBITDA, skolos santykis (su skolos ir nuosavo kapitalo suma) ir kt. Kiekvieno kliento, kurio NLB d.d. pozicija viršija 1 mln. EUR, reitingas turėtų būti kasmet perskaičiuojamas;

| 10.3) | visus sprendimus dėl restruktūrizavimo, t. y. visas naujas kreditavimo sutartis su mokėjimo įsipareigojimų nevykdančiomis bendrovėmis, kurių pozicijos viršija 10 000 EUR, patvirtins dokumentais ir tuose dokumentuose pateiks palyginimą su kitais galimais sprendimais, tokiais kaip užstato realizavimas ir susitarimo nutraukimas, ir įrodymą, kad pasirinktas sprendimas maksimaliai padidina atitinkamo turto grynąją esamąją vertę bankui. Išskyrus atvejus, kai bus įmanoma gauti bent [...] % NVPG, priimdamas restruktūrizavimo sprendimus bankas pasiliks galimybę bent kas 12 mėnesių nutraukti susitarimą. Tais atvejais, kai NLB d.d. neturi išimtinės teisės priimti, siūlyti ar patvirtinti restruktūrizavimo susitarimų arba priimti restruktūrizavimo sprendimų, jis naudojasi savo teisėmis pagal minėtus principus. Visų neseniai priimtų restruktūrizavimo sprendimų sąrašas bus reguliariai (bent kas 6 mėnesius) pateikiamas už stebėseną atsakingam patikėtiniui. Šiam patikėtiniui paprašius reikės pateikti bet kokio restruktūrizavimo sprendimo dokumentus; |
| --- | --- |

10.3)

visus sprendimus dėl restruktūrizavimo, t. y. visas naujas kreditavimo sutartis su mokėjimo įsipareigojimų nevykdančiomis bendrovėmis, kurių pozicijos viršija 10 000 EUR, patvirtins dokumentais ir tuose dokumentuose pateiks palyginimą su kitais galimais sprendimais, tokiais kaip užstato realizavimas ir susitarimo nutraukimas, ir įrodymą, kad pasirinktas sprendimas maksimaliai padidina atitinkamo turto grynąją esamąją vertę bankui. Išskyrus atvejus, kai bus įmanoma gauti bent [...] % NVPG, priimdamas restruktūrizavimo sprendimus bankas pasiliks galimybę bent kas 12 mėnesių nutraukti susitarimą. Tais atvejais, kai NLB d.d. neturi išimtinės teisės priimti, siūlyti ar patvirtinti restruktūrizavimo susitarimų arba priimti restruktūrizavimo sprendimų, jis naudojasi savo teisėmis pagal minėtus principus. Visų neseniai priimtų restruktūrizavimo sprendimų sąrašas bus reguliariai (bent kas 6 mėnesius) pateikiamas už stebėseną atsakingam patikėtiniui. Šiam patikėtiniui paprašius reikės pateikti bet kokio restruktūrizavimo sprendimo dokumentus;

| 10.4) | užtikrins, kad visi kredito vadybininkai, patvirtinantys paskolas MVĮ ir bendrovėms, būtų baigę vidaus mokymo kursą, per kurį jie būtų supažindinti su kredito reitingavimo procesu ir nustatytomis kainodaros metodikomis, vėliausiai iki 2014 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

10.4)

užtikrins, kad visi kredito vadybininkai, patvirtinantys paskolas MVĮ ir bendrovėms, būtų baigę vidaus mokymo kursą, per kurį jie būtų supažindinti su kredito reitingavimo procesu ir nustatytomis kainodaros metodikomis, vėliausiai iki 2014 m. birželio 30 d.;

| 10.5) | patobulins klientų reitingavimo procesą – ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. bus pereita prie Slovėnijos banko patvirtintos vidaus reitingais visiškai pagrįstos sistemos; |
| --- | --- |

10.5)

patobulins klientų reitingavimo procesą – ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. bus pereita prie Slovėnijos banko patvirtintos vidaus reitingais visiškai pagrįstos sistemos;

| 10.6) | jeigu už stebėseną atsakingas patikėtinis nustatytų, kad NLB nesilaiko kurio nors iš šių 10 dalyje nustatytų įsipareigojimų, NLB d.d. pateiks šiam patikėtiniui taisomųjų veiksmų planą, kuriame bus parodyta, kokių veiksmų jis jau ėmėsi ir ketina imtis, kad įsipareigojimai nebūtų pažeisti ateinantį ketvirtį. Šis planas turės būti pateiktas laiku, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų apie jį pranešti kitoje savo pusmečio ataskaitoje Komisijai. Jeigu toks taisomųjų veiksmų planas neduotų norimų rezultatų ir nepavyktų pasiekti tikslų, NLB d.d. dvylikai mėnesių, pradedant nuo kito ketvirčio po pranešimo apie tokį įsipareigojimų pažeidimą, apribos bendrą per ataskaitinį laikotarpį išduotų naujų paskolų sumą iki 66 % naujų paskolų sumos (7), susidariusios tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kai buvo pažeistas įsipareigojimas. Tai netaikoma pavieniams 10.1, 10.2 ir 10.3 dalių įsipareigojimų pažeidimams, jeigu už stebėseną atsakingas patikėtinis per tolesnį tyrimą nustato, kad tokį pažeidimą galima laikyti paviene klaida ar praleidimu ir nėra jokių įrodymų, kad tas pažeidimas paveikė visą paskolų sumą, tenkančią klientui, su kuriuo sudaryta daugiau kaip [...] mln. EUR vertės kreditavimo sutarčių. |
| --- | --- |

10.6)

jeigu už stebėseną atsakingas patikėtinis nustatytų, kad NLB nesilaiko kurio nors iš šių 10 dalyje nustatytų įsipareigojimų, NLB d.d. pateiks šiam patikėtiniui taisomųjų veiksmų planą, kuriame bus parodyta, kokių veiksmų jis jau ėmėsi ir ketina imtis, kad įsipareigojimai nebūtų pažeisti ateinantį ketvirtį. Šis planas turės būti pateiktas laiku, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų apie jį pranešti kitoje savo pusmečio ataskaitoje Komisijai. Jeigu toks taisomųjų veiksmų planas neduotų norimų rezultatų ir nepavyktų pasiekti tikslų, NLB d.d. dvylikai mėnesių, pradedant nuo kito ketvirčio po pranešimo apie tokį įsipareigojimų pažeidimą, apribos bendrą per ataskaitinį laikotarpį išduotų naujų paskolų sumą iki 66 % naujų paskolų sumos (7), susidariusios tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kai buvo pažeistas įsipareigojimas. Tai netaikoma pavieniams 10.1, 10.2 ir 10.3 dalių įsipareigojimų pažeidimams, jeigu už stebėseną atsakingas patikėtinis per tolesnį tyrimą nustato, kad tokį pažeidimą galima laikyti paviene klaida ar praleidimu ir nėra jokių įrodymų, kad tas pažeidimas paveikė visą paskolų sumą, tenkančią klientui, su kuriuo sudaryta daugiau kaip [...] mln. EUR vertės kreditavimo sutarčių.

| 11) | [nediskriminavimas] Slovėnijos valstybės įmonėms jokiu būdu nebus taikomos palankesnės sąlygos negu nevalstybinėms įmonėms (nediskriminavimo nuostata). Per restruktūrizavimo laikotarpį NLB d.d. turėtų teikti metines ataskaitas, kuriose būtų palygintos skolinimo valstybės įmonėms ir panašioms privačioms įmonėms sąlygos. |
| --- | --- |

11)

[nediskriminavimas] Slovėnijos valstybės įmonėms jokiu būdu nebus taikomos palankesnės sąlygos negu nevalstybinėms įmonėms (nediskriminavimo nuostata). Per restruktūrizavimo laikotarpį NLB d.d. turėtų teikti metines ataskaitas, kuriose būtų palygintos skolinimo valstybės įmonėms ir panašioms privačioms įmonėms sąlygos.

| 12) | [įsipareigojimai dėl elgesio] Slovėnija įsipareigoja imtis šių apsaugos priemonių dėl elgesio restruktūrizuojant NLB: |
| --- | --- |

12)

[įsipareigojimai dėl elgesio] Slovėnija įsipareigoja imtis šių apsaugos priemonių dėl elgesio restruktūrizuojant NLB:

| 12.1) | [reklamos ir agresyvių komercinių strategijų draudimas] uždrausti reklamuoti tai, kad NLB gauna valstybės paramą ir priklauso valstybei (arba naudotis bet kokiais konkurenciniais pranašumais, kaip nors įgytais dėl NLB gautos pagalbos ar dėl to, kad NLB tapo valstybės nuosavybe), taip pat neleisti NLB taikyti jokių agresyvių komercinių strategijų, kurių jis nesiimtų be valstybės paramos (reklamos draudimas); |
| --- | --- |

12.1)

[reklamos ir agresyvių komercinių strategijų draudimas] uždrausti reklamuoti tai, kad NLB gauna valstybės paramą ir priklauso valstybei (arba naudotis bet kokiais konkurenciniais pranašumais, kaip nors įgytais dėl NLB gautos pagalbos ar dėl to, kad NLB tapo valstybės nuosavybe), taip pat neleisti NLB taikyti jokių agresyvių komercinių strategijų, kurių jis nesiimtų be valstybės paramos (reklamos draudimas);

| 12.2) | [kapitalo grąžinimo mechanizmas ir draudimas mokėti dividendus] Pagal auditorių patikrintas metų pabaigos sąskaitas NLB d.d., skirstydamas dividendus, išmokės savo akcininkams šias sumas:






  i) | už 2015 ir 2016 finansinius metus – mažesniąją iš šių sumų: i) 50 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą minimalaus kapitalo reikalavimą konsoliduotu lygmeniu pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą; |
| --- | --- | --- |

12.2)

[kapitalo grąžinimo mechanizmas ir draudimas mokėti dividendus] Pagal auditorių patikrintas metų pabaigos sąskaitas NLB d.d., skirstydamas dividendus, išmokės savo akcininkams šias sumas:

i)

už 2015 ir 2016 finansinius metus – mažesniąją iš šių sumų: i) 50 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą minimalaus kapitalo reikalavimą konsoliduotu lygmeniu pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą;

| ii) | už 2017 finansinius metus – mažesniąją iš šių sumų: i) 100 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą minimalaus kapitalo reikalavimą konsoliduotu lygmeniu pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. |
| --- | --- |

ii)

už 2017 finansinius metus – mažesniąją iš šių sumų: i) 100 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą minimalaus kapitalo reikalavimą konsoliduotu lygmeniu pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą.

| 12.2.1) | Nepažeidžiant Slovėnijos banko, kuris yra NLB bankininkystės veiklos priežiūros institucija, įgaliojimų, dividendų išmokėjimas bus visiškai ar iš dalies sustabdytas NLB pagrįstu prašymu, už stebėseną atsakingam patikėtiniui pritariant, jeigu bus manoma, kad dėl to kiltų grėsmė banko mokumo būklei vėlesniais metais. |
| --- | --- |

12.2.1)

Nepažeidžiant Slovėnijos banko, kuris yra NLB bankininkystės veiklos priežiūros institucija, įgaliojimų, dividendų išmokėjimas bus visiškai ar iš dalies sustabdytas NLB pagrįstu prašymu, už stebėseną atsakingam patikėtiniui pritariant, jeigu bus manoma, kad dėl to kiltų grėsmė banko mokumo būklei vėlesniais metais.

| 12.2.2) | Dividendai nebus mokami už 2013 ir 2014 finansinius metus. |
| --- | --- |

12.2.2)

Dividendai nebus mokami už 2013 ir 2014 finansinius metus.

| 12.2.3) | NLB d.d. patronuojamosioms bendrovėms taikomas toks pat draudimas mokėti dividendus kaip ir pačiam NLB d.d. Nepaisant šio draudimo, NLB grupės bendrovės gali išmokėti dividendus savo akcininkams, jeigu NLB d.d. tiesiogiai arba netiesiogiai yra jų didžiausias akcininkas, o visi kiti akcininkai toje bendrovėje iš viso turi mažiau kaip [10–20] % akcijų ir balsavimo teisių. |
| --- | --- |

12.2.3)

NLB d.d. patronuojamosioms bendrovėms taikomas toks pat draudimas mokėti dividendus kaip ir pačiam NLB d.d. Nepaisant šio draudimo, NLB grupės bendrovės gali išmokėti dividendus savo akcininkams, jeigu NLB d.d. tiesiogiai arba netiesiogiai yra jų didžiausias akcininkas, o visi kiti akcininkai toje bendrovėje iš viso turi mažiau kaip [10–20] % akcijų ir balsavimo teisių.

| 12.3) | [draudimas mokėti atkarpas] užtikrinti, kad NLB per restruktūrizavimo laikotarpį neatliktų jokių mokėjimų pagal kapitalo priemones, nebent tie mokėjimai būtų teisiškai privalomi, nepasinaudotų pasirinkimo pirkti sandoriu ir neatpirktų tų priemonių be išankstinio Komisijos sutikimo. Atkarpas už valstybės turimas kapitalo priemones mokėti leidžiama, išskyrus atvejus, kai dėl tokių išmokų taptų privalomas (iki tol buvęs neprivalomas) atkarpų mokėjimas ir kitiems investuotojams. Šis įsipareigojimas per restruktūrizavimo laikotarpį nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, kurios išleistos po to, kai Komisija galutinai pritarė restruktūrizavimo planui), su sąlyga, kad mokant bet kokias atkarpas už tokias naujai išleistas priemones, dėl to neatsirastų jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas ir už tuos NLB vertybinius popierius, kurie išleisti anksčiau negu priimtas Komisijos sprendimas dėl restruktūrizavimo (draudimas mokėti atkarpas); |
| --- | --- |

12.3)

[draudimas mokėti atkarpas] užtikrinti, kad NLB per restruktūrizavimo laikotarpį neatliktų jokių mokėjimų pagal kapitalo priemones, nebent tie mokėjimai būtų teisiškai privalomi, nepasinaudotų pasirinkimo pirkti sandoriu ir neatpirktų tų priemonių be išankstinio Komisijos sutikimo. Atkarpas už valstybės turimas kapitalo priemones mokėti leidžiama, išskyrus atvejus, kai dėl tokių išmokų taptų privalomas (iki tol buvęs neprivalomas) atkarpų mokėjimas ir kitiems investuotojams. Šis įsipareigojimas per restruktūrizavimo laikotarpį nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, kurios išleistos po to, kai Komisija galutinai pritarė restruktūrizavimo planui), su sąlyga, kad mokant bet kokias atkarpas už tokias naujai išleistas priemones, dėl to neatsirastų jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas ir už tuos NLB vertybinius popierius, kurie išleisti anksčiau negu priimtas Komisijos sprendimas dėl restruktūrizavimo (draudimas mokėti atkarpas);

| 12.4) | [draudimas įsigyti įmonių] užtikrinti, kad NLB neįsigis jokių kitų įmonių dalių, įskaitant tiek bendrovės juridinį statusą turinčias įmones, tiek verslą sudarančias turto grupes.
  a)   Draudimo išimtis, kai reikia gauti išankstinį Komisijos sutikimą: nepaisant šio draudimo, NLB gali įsigyti įmonių, gavęs Komisijos sutikimą, išimtinėmis aplinkybėmis, kai tai būtina finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti (8).
  b)   Draudimo išimtis, kai išankstinio Komisijos sutikimo nereikia: NLB gali įsigyti įmonių dalių su sąlyga, kad jų pirkimo kaina būtų mažesnė nei 1,5 mln. EUR (0,01 % bendros NLB turto sumos 2012 m. gruodžio mėn.) kiekvienu konkrečiu atveju ir kad visų pirkimo kainų, NLB sumokėtų per visus tokius įsigijimus visu restruktūrizavimo laikotarpiu, bendra suma būtų mažesnė nei 3,75 mln. EUR (0,025 % bendros NLB turto sumos 2012 m. gruodžio mėn.).
  c)   Veikla, kuriai netaikomas draudimas įsigyti įmonių: 1) įsigijimai bankui vykdant įprastą verslo veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančioms įmonėms valdymu; 2) perleidimai ir restruktūrizavimai NLB grupės viduje, įskaitant smulkiųjų akcininkų akcijų išpirkimus ir likusių NLB Vita akcijų išpirkimą iš KBC. |
| --- | --- |

12.4)

[draudimas įsigyti įmonių] užtikrinti, kad NLB neįsigis jokių kitų įmonių dalių, įskaitant tiek bendrovės juridinį statusą turinčias įmones, tiek verslą sudarančias turto grupes.

a)   Draudimo išimtis, kai reikia gauti išankstinį Komisijos sutikimą: nepaisant šio draudimo, NLB gali įsigyti įmonių, gavęs Komisijos sutikimą, išimtinėmis aplinkybėmis, kai tai būtina finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti (8).

b)   Draudimo išimtis, kai išankstinio Komisijos sutikimo nereikia: NLB gali įsigyti įmonių dalių su sąlyga, kad jų pirkimo kaina būtų mažesnė nei 1,5 mln. EUR (0,01 % bendros NLB turto sumos 2012 m. gruodžio mėn.) kiekvienu konkrečiu atveju ir kad visų pirkimo kainų, NLB sumokėtų per visus tokius įsigijimus visu restruktūrizavimo laikotarpiu, bendra suma būtų mažesnė nei 3,75 mln. EUR (0,025 % bendros NLB turto sumos 2012 m. gruodžio mėn.).

c)   Veikla, kuriai netaikomas draudimas įsigyti įmonių: 1) įsigijimai bankui vykdant įprastą verslo veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančioms įmonėms valdymu; 2) perleidimai ir restruktūrizavimai NLB grupės viduje, įskaitant smulkiųjų akcininkų akcijų išpirkimus ir likusių NLB Vita akcijų išpirkimą iš KBC.

| 13) | [naštos pasidalijimas] Slovėnija įsipareigoja, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą bus visiškai nurašytas esamas akcinis kapitalas ir visos mokėtinos subordinuotosios skolos. |
| --- | --- |

13)

[naštos pasidalijimas] Slovėnija įsipareigoja, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą bus visiškai nurašytas esamas akcinis kapitalas ir visos mokėtinos subordinuotosios skolos.

| 14) | [valstybės akcijų paketo sumažinimas ir [...]] Slovėnija sumažins turimų NLB d.d. akcijų paketą [...] („[...]“) – iki [...]. Jeigu Slovėnija nesudarys įpareigojančio (-ų) pardavimo ir pirkimo susitarimo (-ų) dėl savo NLB d.d. akcijų, viršijančių [...], pardavimo iki [...], tai Slovėnija ir NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti NLB d.d. turimas [...] kapitalo dalis už minimalią kainą, kuri bus ne mažesnė nei [...] balansinė vertė:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

14)

[valstybės akcijų paketo sumažinimas ir [...]] Slovėnija sumažins turimų NLB d.d. akcijų paketą [...] („[...]“) – iki [...]. Jeigu Slovėnija nesudarys įpareigojančio (-ų) pardavimo ir pirkimo susitarimo (-ų) dėl savo NLB d.d. akcijų, viršijančių [...], pardavimo iki [...], tai Slovėnija ir NLB d.d. suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui (kuris bus paskirtas pagal 19 dalį) išimtinius įgaliojimus parduoti NLB d.d. turimas [...] kapitalo dalis už minimalią kainą, kuri bus ne mažesnė nei [...] balansinė vertė:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Pardavimo procesą vykdys pagal 19 dalį paskirtas už perleidimą atsakingas patikėtinis.

| 14.1) | Jeigu Slovėnija parduos savo NLB d.d. akcijas, viršijančias [...], iki ne vėliau kaip [...], tai nuo 2016 m. gruodžio 31 d. nebebus taikomi jokie šiame dokumente nustatyti įsipareigojimai, išskyrus įsipareigojimą iki tinkamo lygio apriboti visą kiekvieno valdybos nario ir išskirtines pareigas einančio darbuotojo atlyginimą pagal 9.9 dalį; šis įpareigojimas bus taikomas ir turės būti vykdomas iki 2017 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

14.1)

Jeigu Slovėnija parduos savo NLB d.d. akcijas, viršijančias [...], iki ne vėliau kaip [...], tai nuo 2016 m. gruodžio 31 d. nebebus taikomi jokie šiame dokumente nustatyti įsipareigojimai, išskyrus įsipareigojimą iki tinkamo lygio apriboti visą kiekvieno valdybos nario ir išskirtines pareigas einančio darbuotojo atlyginimą pagal 9.9 dalį; šis įpareigojimas bus taikomas ir turės būti vykdomas iki 2017 m. gruodžio 31 d.

| 15) | [Turto perdavimas BTVĮ] BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė bus lygi jo tikrajai ekonominei vertei (TEV), Komisijos ekspertų nustatytai pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė. |
| --- | --- |

15)

[Turto perdavimas BTVĮ] BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė bus lygi jo tikrajai ekonominei vertei (TEV), Komisijos ekspertų nustatytai pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė.

| 16) | [Patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimas] Jeigu taikytinuose teisės aktuose nenustatyta kitaip:






  a) | per patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimą nuosavo kapitalo injekcijomis pasirašomų akcijų kaina bus mažesnioji iš šių sumų: i) 25 % diskontuota akcijos kaina (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą) prieš pat pranešant apie kapitalo injekciją, arba ii) žemiausia kaina, už kurią kiti NLB patronuojamųjų bendrovių akcininkai prisidės prie patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimo. Vertės sumažėjimą galima apskaičiuoti pagal visuotinai pripažintus rinkos metodus (pavyzdžiui, naudojant teorinę kainą be pasirašymo mokesčio (TKPM)). Nebiržinių bendrovių akcijų rinkos vertė turėtų būti nustatoma taikant tinkamą rinka grindžiamo vertinimo metodą (įskaitant panašių subjektų grupės didinamojo poveikio metodą (angl. peer group multiplier approach) ar kitas visuotinai pripažintas vertinimo metodikas); |
| --- | --- | --- |

16)

[Patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimas] Jeigu taikytinuose teisės aktuose nenustatyta kitaip:

a)

per patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimą nuosavo kapitalo injekcijomis pasirašomų akcijų kaina bus mažesnioji iš šių sumų: i) 25 % diskontuota akcijos kaina (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą) prieš pat pranešant apie kapitalo injekciją, arba ii) žemiausia kaina, už kurią kiti NLB patronuojamųjų bendrovių akcininkai prisidės prie patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimo. Vertės sumažėjimą galima apskaičiuoti pagal visuotinai pripažintus rinkos metodus (pavyzdžiui, naudojant teorinę kainą be pasirašymo mokesčio (TKPM)). Nebiržinių bendrovių akcijų rinkos vertė turėtų būti nustatoma taikant tinkamą rinka grindžiamo vertinimo metodą (įskaitant panašių subjektų grupės didinamojo poveikio metodą (angl. peer group multiplier approach) ar kitas visuotinai pripažintas vertinimo metodikas);

| b) | jeigu tokia kapitalo injekcija bus atliekama mišriomis priemonėmis, tai šios priemonės turės būti taikomos kartu su alternatyviu atkarpų atsiskaitymo mechanizmu ir nuostata, kad mišrios priemonės perskaičiavimo į nuosavą kapitalą koeficientas bus lygus 25 % diskontuotai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (nustatytai ta pačia tvarka kaip ir darant nuosavo kapitalo injekciją, žr. a punktą)). |
| --- | --- |

b)

jeigu tokia kapitalo injekcija bus atliekama mišriomis priemonėmis, tai šios priemonės turės būti taikomos kartu su alternatyviu atkarpų atsiskaitymo mechanizmu ir nuostata, kad mišrios priemonės perskaičiavimo į nuosavą kapitalą koeficientas bus lygus 25 % diskontuotai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (nustatytai ta pačia tvarka kaip ir darant nuosavo kapitalo injekciją, žr. a punktą)).

16 dalies nuostata taikoma tik tais atvejais, kai kiti NLB patronuojamųjų bendrovių akcininkai turi daugiau kaip [5–10] % akcijų ir nedalyvauja didinant kapitalą ar pasirašant mišrias priemones proporcingai savo turimo akcijų paketo dydžiui.

| 17) | [ataskaitos] Slovėnija įsipareigoja kas pusę metų siųsti Komisijai pažangos ataskaitas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Šiose ataskaitose bus apibendrinama pažanga įgyvendinant restruktūrizavimo planą ir pateikiama išsami informacija apie akcinio kapitalo dalių perleidimus, patronuojamųjų bendrovių likvidavimą ir PRĮT mažinimą. Ataskaita bus teikiama kas šešis mėnesius, už pirmą pusmetį ne vėliau kaip iki lapkričio 30 d., už antrą pusmetį – iki kitų metų gegužės 31 d. |
| --- | --- |

17)

[ataskaitos] Slovėnija įsipareigoja kas pusę metų siųsti Komisijai pažangos ataskaitas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Šiose ataskaitose bus apibendrinama pažanga įgyvendinant restruktūrizavimo planą ir pateikiama išsami informacija apie akcinio kapitalo dalių perleidimus, patronuojamųjų bendrovių likvidavimą ir PRĮT mažinimą. Ataskaita bus teikiama kas šešis mėnesius, už pirmą pusmetį ne vėliau kaip iki lapkričio 30 d., už antrą pusmetį – iki kitų metų gegužės 31 d.

| 18) | [už stebėseną atsakingas patikėtinis] Ar visapusiškai ir teisingai įgyvendinami visi į šį sąrašą įtraukti įsipareigojimai, nuolat ir atidžiai stebės ir tikrins tinkamai kvalifikuotas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris: i) bus nepriklausomas nuo NLB ir Slovėnijos Vyriausybės; ii) turės savo įgaliojimams vykdyti reikalingą kvalifikaciją; iii) nepatirs interesų konflikto ar rizikos jį patirti. |
| --- | --- |

18)

[už stebėseną atsakingas patikėtinis] Ar visapusiškai ir teisingai įgyvendinami visi į šį sąrašą įtraukti įsipareigojimai, nuolat ir atidžiai stebės ir tikrins tinkamai kvalifikuotas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris: i) bus nepriklausomas nuo NLB ir Slovėnijos Vyriausybės; ii) turės savo įgaliojimams vykdyti reikalingą kvalifikaciją; iii) nepatirs interesų konflikto ar rizikos jį patirti.

| 18.1) | Komisija turės galią patvirtinti arba atmesti siūlomas patikėtinių kandidatūras ir patvirtinti siūlomus jų įgaliojimus, kurie galės būti pakeisti, jei to reikės, kad patikėtiniai atliktų jiems patikėtas pareigas. |
| --- | --- |

18.1)

Komisija turės galią patvirtinti arba atmesti siūlomas patikėtinių kandidatūras ir patvirtinti siūlomus jų įgaliojimus, kurie galės būti pakeisti, jei to reikės, kad patikėtiniai atliktų jiems patikėtas pareigas.

| 18.2) | Patikėtinis (-iai) eidamas (-i) savo pareigas užtikrins, kad būtų laikomasi šių įsipareigojimų. Komisija gali duoti patikėtiniui bet kokius įsakymus arba nurodymus, kad būtų užtikrintas šiame sprendime ir šiuose įsipareigojimuose nurodytų sąlygų ir prievolių vykdymas. |
| --- | --- |

18.2)

Patikėtinis (-iai) eidamas (-i) savo pareigas užtikrins, kad būtų laikomasi šių įsipareigojimų. Komisija gali duoti patikėtiniui bet kokius įsakymus arba nurodymus, kad būtų užtikrintas šiame sprendime ir šiuose įsipareigojimuose nurodytų sąlygų ir prievolių vykdymas.

| 18.3) | Slovėnija (Finansų ministerija) įsipareigoja, kad NLB d.d. visapusiškai bendradarbiaus su už stebėseną atsakingu patikėtiniu ir suteiks jam visą pagalbą, teises, įgaliojimus ir informaciją, kurių jam gali pagrįstai reikėti tinkamai atliekant savo užduotis, pareigas ir įsipareigojimus, taip pat užtikrins bendradarbiavimą su patikėtiniu ir pagalbos, teisių, įgaliojimų ir informacijos teikimą jam. |
| --- | --- |

18.3)

Slovėnija (Finansų ministerija) įsipareigoja, kad NLB d.d. visapusiškai bendradarbiaus su už stebėseną atsakingu patikėtiniu ir suteiks jam visą pagalbą, teises, įgaliojimus ir informaciją, kurių jam gali pagrįstai reikėti tinkamai atliekant savo užduotis, pareigas ir įsipareigojimus, taip pat užtikrins bendradarbiavimą su patikėtiniu ir pagalbos, teisių, įgaliojimų ir informacijos teikimą jam.

| 18.4) | NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdantys susiję bankai nustatys vidaus procesą, per kurį už stebėseną atsakingam patikėtiniui bus perduodama visa reikalinga informacija ir dokumentai, kad jis galėtų stebėti šių įsipareigojimų įgyvendinimą. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui paprašius NLB d.d. suteiks visapusišką ir neribotą prieigą prie visų savo knygų, įrašų (įskaitant valdybos posėdžių protokolus) ir kitų dokumentų, leis susitikti su vadovais ir kitais darbuotojais, patekti į patalpas ir veiklos vietas ir suteiks tiek techninės informacijos, kiek būtina jo pareigoms atlikti. NLB už stebėseną atsakingam patikėtiniui paskirs vieną arba daugiau kabinetų banko pagrindinėje buveinėje ir jam prašant rengs susitikimus su juo. |
| --- | --- |

18.4)

NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdantys susiję bankai nustatys vidaus procesą, per kurį už stebėseną atsakingam patikėtiniui bus perduodama visa reikalinga informacija ir dokumentai, kad jis galėtų stebėti šių įsipareigojimų įgyvendinimą. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui paprašius NLB d.d. suteiks visapusišką ir neribotą prieigą prie visų savo knygų, įrašų (įskaitant valdybos posėdžių protokolus) ir kitų dokumentų, leis susitikti su vadovais ir kitais darbuotojais, patekti į patalpas ir veiklos vietas ir suteiks tiek techninės informacijos, kiek būtina jo pareigoms atlikti. NLB už stebėseną atsakingam patikėtiniui paskirs vieną arba daugiau kabinetų banko pagrindinėje buveinėje ir jam prašant rengs susitikimus su juo.

| 18.5) | Kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis, pareigas ir įsipareigojimus, jam suteikiama teisė dalyvauti NLB d.d. stebėtojų tarybos posėdžiuose pagal atitinkamas teisės aktų nuostatas ir kalbėtis su NLB d.d. valdybos ir stebėtojų tarybos nariais apie šių įsipareigojimų laikymąsi, taip pat:






  a) | stebėti NLB vidaus organizacinę tvarką bendradarbiaujant su NLB vidaus kontrolės organais. Šiuo tikslu patikėtinis galės apklausti NLB d.d. stebėtojų tarybos ir jos rizikos bei audito komitetų narius. Patikėtiniui paprašius bus pateiktos visos vidaus kontrolės organų parengtos ataskaitos. Patikėtinis stebės: i) ar tinkamai vykdomos nuolatinių veiklos prižiūrėtojų ar reguliarią kontrolę ir (arba) auditą atliekančių darbuotojų rekomendacijos dėl įsipareigojimų vykdymo ir ii) ar įgyvendinami veiksmų planai siekiant ištaisyti bet kokį nustatytą vidaus kontrolės sistemos trūkumą; |
| --- | --- | --- |

18.5)

Kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis, pareigas ir įsipareigojimus, jam suteikiama teisė dalyvauti NLB d.d. stebėtojų tarybos posėdžiuose pagal atitinkamas teisės aktų nuostatas ir kalbėtis su NLB d.d. valdybos ir stebėtojų tarybos nariais apie šių įsipareigojimų laikymąsi, taip pat:

a)

stebėti NLB vidaus organizacinę tvarką bendradarbiaujant su NLB vidaus kontrolės organais. Šiuo tikslu patikėtinis galės apklausti NLB d.d. stebėtojų tarybos ir jos rizikos bei audito komitetų narius. Patikėtiniui paprašius bus pateiktos visos vidaus kontrolės organų parengtos ataskaitos. Patikėtinis stebės: i) ar tinkamai vykdomos nuolatinių veiklos prižiūrėtojų ar reguliarią kontrolę ir (arba) auditą atliekančių darbuotojų rekomendacijos dėl įsipareigojimų vykdymo ir ii) ar įgyvendinami veiksmų planai siekiant ištaisyti bet kokį nustatytą vidaus kontrolės sistemos trūkumą;

| b) | stebėti NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdančių susijusių bankų komercinę praktiką, ypač daug dėmesio skiriant kredito ir indėlių politikai. Patikėtinis gali apklausti visų atitinkamų kredito komitetų narius, ypač tuos, kurie atsako už: i) klientų vertinimą balais (reitingus), ii) paskolų teikimą klientams, iii) neveiksnių ir restruktūrizuotų paskolų valdymą ir iv) neveiksnių ir restruktūrizuotų paskolų atidėjinius; |
| --- | --- |

b)

stebėti NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdančių susijusių bankų komercinę praktiką, ypač daug dėmesio skiriant kredito ir indėlių politikai. Patikėtinis gali apklausti visų atitinkamų kredito komitetų narius, ypač tuos, kurie atsako už: i) klientų vertinimą balais (reitingus), ii) paskolų teikimą klientams, iii) neveiksnių ir restruktūrizuotų paskolų valdymą ir iv) neveiksnių ir restruktūrizuotų paskolų atidėjinius;

| c) | stebėti NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdančių susijusių bankų politiką dėl neveiksnių paskolų restruktūrizavimo ir atidėjinių, taip pat apklausti visus atitinkamų komitetų narius, atsakingus už neveiksnių paskolų restruktūrizavimą ir atidėjinius. NLB prašomas perduos patikėtiniui bet kokią stebėtojų tarybai pateiktą rizikos ataskaitą ir bet kokią NLB kredito pozicijos analizę ir (arba) vertinimą. Patikėtinis savarankiškai atliks analizę remdamasis minėtomis ataskaitomis, pokalbiais ir, prireikus, atskirų kredito sutarčių dokumentais (tai turėtų būti daroma nepažeidžiant banko slaptumo nuostatų). Šiuo tikslu patikėtiniui turėtų būti suteikta teisė, kai tinka, apklausti tiriamais atvejais dalyvavusius kredito analitikus ir rizikos valdymo vadybininkus. |
| --- | --- |

c)

stebėti NLB d.d. ir jo pagrindinę veiklą vykdančių susijusių bankų politiką dėl neveiksnių paskolų restruktūrizavimo ir atidėjinių, taip pat apklausti visus atitinkamų komitetų narius, atsakingus už neveiksnių paskolų restruktūrizavimą ir atidėjinius. NLB prašomas perduos patikėtiniui bet kokią stebėtojų tarybai pateiktą rizikos ataskaitą ir bet kokią NLB kredito pozicijos analizę ir (arba) vertinimą. Patikėtinis savarankiškai atliks analizę remdamasis minėtomis ataskaitomis, pokalbiais ir, prireikus, atskirų kredito sutarčių dokumentais (tai turėtų būti daroma nepažeidžiant banko slaptumo nuostatų). Šiuo tikslu patikėtiniui turėtų būti suteikta teisė, kai tinka, apklausti tiriamais atvejais dalyvavusius kredito analitikus ir rizikos valdymo vadybininkus.

| 19) | [už perleidimą atsakingas patikėtinis] Už perleidimą atsakingas patikėtinis skiriamas pagal šias nuostatas:






  a) | Slovėnija, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki 12 dalyje nustatytų terminų, turi pateikti Europos Komisijai patvirtinti kandidatą, kurį ji siūlo paskirti už perleidimą atsakingu patikėtiniu, arba kelių tokių kandidatų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

19)

[už perleidimą atsakingas patikėtinis] Už perleidimą atsakingas patikėtinis skiriamas pagal šias nuostatas:

a)

Slovėnija, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki 12 dalyje nustatytų terminų, turi pateikti Europos Komisijai patvirtinti kandidatą, kurį ji siūlo paskirti už perleidimą atsakingu patikėtiniu, arba kelių tokių kandidatų sąrašą;

| b) | už perleidimą atsakingas patikėtinis turi būti paskirtas per vieną savaitę po to, kai Europos Komisija pritaria jo paskyrimui pagal jos patvirtintą įgaliojimą; |
| --- | --- |

b)

už perleidimą atsakingas patikėtinis turi būti paskirtas per vieną savaitę po to, kai Europos Komisija pritaria jo paskyrimui pagal jos patvirtintą įgaliojimą;

| c) | Slovėnija privalo suteikti už perleidimą atsakingam patikėtiniui visus reikiamus įgaliojimus:






  i) | atlikti valstybės turimų NLB akcijų perleidimą (įskaitant būtinus įgaliojimus užtikrinti, kad būtų tinkamai vykdomos visų perleidimo dokumentų nuostatos; ir |
| --- | --- | --- |

c)

Slovėnija privalo suteikti už perleidimą atsakingam patikėtiniui visus reikiamus įgaliojimus:

i)

atlikti valstybės turimų NLB akcijų perleidimą (įskaitant būtinus įgaliojimus užtikrinti, kad būtų tinkamai vykdomos visų perleidimo dokumentų nuostatos; ir

| ii) | imtis visų priemonių ir pateikti bet kokias deklaracijas, kurias už perleidimą atsakingas patikėtinis laiko būtinomis arba tinkamomis, kad būtų atliktas perleidimas, įskaitant konsultantų, padėsiančių atlikti perleidimą, paskyrimą; |
| --- | --- |

ii)

imtis visų priemonių ir pateikti bet kokias deklaracijas, kurias už perleidimą atsakingas patikėtinis laiko būtinomis arba tinkamomis, kad būtų atliktas perleidimas, įskaitant konsultantų, padėsiančių atlikti perleidimą, paskyrimą;

| d) | NLB d.d. ir susijusios įmonės privalo teikti už perleidimą atsakingam patikėtiniui bet kokį bendradarbiavimą, pagalbą ir informaciją, kurių jam gali pagrįstai reikėti jo užduotims atlikti; ir |
| --- | --- |

d)

NLB d.d. ir susijusios įmonės privalo teikti už perleidimą atsakingam patikėtiniui bet kokį bendradarbiavimą, pagalbą ir informaciją, kurių jam gali pagrįstai reikėti jo užduotims atlikti; ir

| e) | už perleidimą atsakingam patikėtiniui NLB d.d. moka tinkamą atlyginimą taip, kad tai netrukdytų nepriklausomai ir efektyviai vykdyti už perleidimą atsakingo patikėtinio įgaliojimų. |
| --- | --- |

e)

už perleidimą atsakingam patikėtiniui NLB d.d. moka tinkamą atlyginimą taip, kad tai netrukdytų nepriklausomai ir efektyviai vykdyti už perleidimą atsakingo patikėtinio įgaliojimų.

---

(1)  Ši apibrėžtis apima ir atitinkamus XX.X ir XX.XX formato kodus (t. y. pvz., ne tik 64.200, bet ir 64.2 ir 64.20).

(2)  Kodų numeracijos logika tokia pati kaip ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių atveju.

(3)  Kodų numeracijos logika tokia pati kaip ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ir statybos bendrovių atvejais.

(4)  Išskirtines pareigas einantys darbuotojai pagal banko atlyginimų politiką yra valdybos nariai ir šias pareigas einantys asmenys: i) verslo pareigas – pagrindinių NLB d.d. padalinių darbuotojai; riziką tiesiogiai prisiimantys vadovai: antro hierarchijos lygmens direktoriai, finansų rinkų padalinių direktoriai, mažmeninių filialų direktoriai, bendrovių (didžiųjų, MVĮ) verslo centrų direktoriai, ii) bendrąsias pareigas – antro ir trečio hierarchijos lygmenų direktoriai; iii) priežiūros pareigas – antro ir trečio hierarchijos lygmenų direktoriai, vidaus kontrolės sistemos (vidaus audito ir kt.) darbuotojai ir kitas nepriklausomas kontrolės užduotis (rizikos valdymo ir kt.) atliekantys asmenys, taip pat vyriausiasis informacijos apsaugos pareigūnas, ir iv) kiti darbuotojai, kurių metinių pajamų bendra suma neatskaičius mokesčių viršija 100 000 EUR.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština ir NLB Bank Beograd.

(6)  Vidutinės įmonės – įmonės, kurių pozicijos visos NLB grupės lygmeniu sudaro nuo 500 000 EUR iki 10 mln. EUR arba jų pajamos dvejus metus iš eilės siekia nuo 2,5 mln. EUR iki 50 mln. EUR. Mažosios įmonės – įmonės, kurių pozicijos visos NLB grupės lygmeniu sudaro iki 500 000 EUR arba jų pajamos dvejus metus iš eilės siekia iki 2,5 mln. EUR.

(7)  Bendra naujų ataskaitinio laikotarpio paskolų suma susideda paskolų, suteiktų pagal tuo ataskaitiniu laikotarpio sudarytas sutartis, sumų.

(8)  Žr. Komisijos komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis, OL C 195, 2009 8 19, p. 9, 41 punktą.

---

Klaidų ištaisymas

| 21.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 246/59

---

2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 229, 2014 m. liepos 31 d.
  )

1 puslapis, 5 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(5) | taip pat tikslinga taikyti apribojimus tam tikroms finansų įstaigoms patekti į kapitalo rinką, išskyrus tarptautinį statusą turinčias Rusijoje įsikūrusias įstaigas, įsteigtas pagal tarpvyriausybinius susitarimus su Rusija kaip viena iš akcininkių. Kitoms finansinėms paslaugoms, tokioms kaip su indėliais susijusiai veiklai, mokėjimo paslaugoms ir paskoloms institucijoms ar iš institucijų, kurioms taikomas šis reglamentas, išskyrus tas, kurios nurodytos 5 straipsnyje, šis reglamentas netaikomas;“ |
| --- | --- |

„(5)

taip pat tikslinga taikyti apribojimus tam tikroms finansų įstaigoms patekti į kapitalo rinką, išskyrus tarptautinį statusą turinčias Rusijoje įsikūrusias įstaigas, įsteigtas pagal tarpvyriausybinius susitarimus su Rusija kaip viena iš akcininkių. Kitoms finansinėms paslaugoms, tokioms kaip su indėliais susijusiai veiklai, mokėjimo paslaugoms ir paskoloms institucijoms ar iš institucijų, kurioms taikomas šis reglamentas, išskyrus tas, kurios nurodytos 5 straipsnyje, šis reglamentas netaikomas;“

turi būti:

| „(5) | taip pat tikslinga taikyti apribojimus tam tikroms finansų įstaigoms patekti į kapitalo rinką, išskyrus tarptautinį statusą turinčias Rusijoje įsikūrusias įstaigas, įsteigtas pagal tarpvyriausybinius susitarimus su Rusija kaip viena iš akcininkių. Kitoms finansinėms paslaugoms, tokioms kaip su indėliais susijusiai veiklai, mokėjimo paslaugoms ir paskoloms institucijoms ar iš institucijų, kurioms taikomas šis reglamentas, išskyrus tas, kurios nurodytos 5 straipsnyje, šie apribojimai netaikomi;“ |
| --- | --- |

„(5)

taip pat tikslinga taikyti apribojimus tam tikroms finansų įstaigoms patekti į kapitalo rinką, išskyrus tarptautinį statusą turinčias Rusijoje įsikūrusias įstaigas, įsteigtas pagal tarpvyriausybinius susitarimus su Rusija kaip viena iš akcininkių. Kitoms finansinėms paslaugoms, tokioms kaip su indėliais susijusiai veiklai, mokėjimo paslaugoms ir paskoloms institucijoms ar iš institucijų, kurioms taikomas šis reglamentas, išskyrus tas, kurios nurodytos 5 straipsnyje, šie apribojimai netaikomi;“

4 puslapis, 4 straipsnis, 4 dalis:

yra:

„4.   Kai prašoma išduoti leidimus pagal šio straipsnio 2 dalį, 3 straipsnis ir visų pirma jo 2 ir 5 dalys taikomi mutatis mutandis.“

turi būti:

„4.   Kai prašoma išduoti leidimus pagal šio straipsnio 3 dalį, 3 straipsnis ir visų pirma jo 2 ir 5 dalys taikomi mutatis mutandis.“

---