# Jurnalul Oficial L 246/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 246 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5721 august 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 246

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5721 august 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 905/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 26 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/535/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 18 decembrie 2013 privind ajutorul de stat SA.33229 (2012/C) — (ex 2011/N) — Restructurarea NLB — Slovenia pe care Slovenia intenționează să îl acorde băncii Nova Ljubljanska banka d.d.
  [notificată cu numărul C(2013) 9632]

   (
  1
  ) | 28 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 905/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

26

DECIZII

2014/535/UE

*

Decizia Comisiei din 18 decembrie 2013 privind ajutorul de stat SA.33229 (2012/C) — (ex 2011/N) — Restructurarea NLB — Slovenia pe care Slovenia intenționează să îl acorde băncii Nova Ljubljanska banka d.d.
  [notificată cu numărul C(2013) 9632]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 9632]

1

28

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului din 31 iulie 2014 privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina ( JO L 229, 31.7.2014 ) | 59 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului din 31 iulie 2014 privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina ( JO L 229, 31.7.2014 )

( JO L 229, 31.7.2014 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.8.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 246/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 904/2014 AL COMISIEI

din 20 august 2014

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 29 noiembrie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de glutamat monosodic originar din Indonezia („țara în cauză”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 29 noiembrie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de glutamat monosodic originar din Indonezia („țara în cauză”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”).

| (2) | La aceeași dată, Comisia a anunțat inițierea unei reexaminări, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 („regulamentul de bază”), a măsurilor antidumping definitive în vigoare care urmează să expire privind importurile de glutamat monosodic originar din Republica Populară Chineză („China”), prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). |
| --- | --- |

(2)

La aceeași dată, Comisia a anunțat inițierea unei reexaminări, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 („regulamentul de bază”), a măsurilor antidumping definitive în vigoare care urmează să expire privind importurile de glutamat monosodic originar din Republica Populară Chineză („China”), prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3).

| (3) | Comisia a inițiat ancheta în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând astfel 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciile materiale importante rezultând din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a inițiat ancheta în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând astfel 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciile materiale importante rezultând din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.

1.2.   Părțile interesate

| (4) | Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a transmis o informare oficială reclamantului, producătorilor-exportatori cunoscuți și autorităților indoneziene, importatorilor cunoscuți, furnizorilor, utilizatorilor și operatorilor comerciali recunoscuți pentru preocuparea acestora legată de inițierea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(4)

Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a transmis o informare oficială reclamantului, producătorilor-exportatori cunoscuți și autorităților indoneziene, importatorilor cunoscuți, furnizorilor, utilizatorilor și operatorilor comerciali recunoscuți pentru preocuparea acestora legată de inițierea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (5) | Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la inițierea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru Direcția Generală („DG”) Comerț. |
| --- | --- |

(5)

Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la inițierea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru Direcția Generală („DG”) Comerț.

| (6) | De asemenea, tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

(a)   Eșantionarea

| (7) | Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză și de producători neafiliați implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori și importatorii neafiliați care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”). |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză și de producători neafiliați implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori și importatorii neafiliați care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).

1.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

| (8) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să se declare și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să se declare și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (9) | Paisprezece importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune și a localizării lor geografice în Uniune, un eșantion care cuprinde trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost formulate observații. |
| --- | --- |

(9)

Paisprezece importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune și a localizării lor geografice în Uniune, un eșantion care cuprinde trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost formulate observații.

| (10) | Ulterior, numai una dintre celei trei societăți selectate în eșantion a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(10)

Ulterior, numai una dintre celei trei societăți selectate în eșantion a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.

2.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia

| (11) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să se declare Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să se declare Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (12) | Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară. |
| --- | --- |

(12)

Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.

(b)   Răspunsurile la chestionar și cooperarea

| (13) | Comisia a trimis chestionare unicului producător din Uniune, celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și unui număr de treizeci și trei de utilizatori din Uniune. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a trimis chestionare unicului producător din Uniune, celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și unui număr de treizeci și trei de utilizatori din Uniune.

| (14) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unuia dintre cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion, din partea unui operator comercial, din partea a trei dintre cei patru producători-exportatori cunoscuți, precum și din partea a cinci utilizatori. |
| --- | --- |

(14)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unuia dintre cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion, din partea unui operator comercial, din partea a trei dintre cei patru producători-exportatori cunoscuți, precum și din partea a cinci utilizatori.

| (15) | Ancheta a evidențiat existența unei legături între producătorul-exportator necooperant inclus în eșantion și un alt producător-exportator inclus în eșantion care a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a evidențiat existența unei legături între producătorul-exportator necooperant inclus în eșantion și un alt producător-exportator inclus în eșantion care a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.

| (16) | Producătorul-exportator cooperant menționat în considerentul 15 a afirmat că nu ar trebui considerat ca având o legătură cu producătorul-exportator necooperant deoarece niciuna dintre societăți nu a avut vreo influență asupra procesului decizional al celeilalte societăți. În plus, producătorul-exportator cooperant a afirmat că nu l-a putut constrânge pe producătorul-exportator necooperant să răspundă la chestionar. Ancheta a constatat că ambele societăți erau deținute de aceleași părți interesate. Prin urmare, societățile respective au fost considerate ca având o legătură în sensul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4) privind punerea în aplicare a Codului vamal comunitar („Codul vamal”). |
| --- | --- |

(16)

Producătorul-exportator cooperant menționat în considerentul 15 a afirmat că nu ar trebui considerat ca având o legătură cu producătorul-exportator necooperant deoarece niciuna dintre societăți nu a avut vreo influență asupra procesului decizional al celeilalte societăți. În plus, producătorul-exportator cooperant a afirmat că nu l-a putut constrânge pe producătorul-exportator necooperant să răspundă la chestionar. Ancheta a constatat că ambele societăți erau deținute de aceleași părți interesate. Prin urmare, societățile respective au fost considerate ca având o legătură în sensul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4) privind punerea în aplicare a Codului vamal comunitar („Codul vamal”).

| (17) | Un al treilea producător-exportator cooperant a afirmat că în Indonezia mai există un producător al produsului în cauză care a făcut parte din grupul menționat în considerentul 16, dar care nu s-a declarat. Deși acest producător există în realitate, în cursul anchetei nu s-a descoperit nicio dovadă bazată pe date Eurostat și pe alte surse disponibile care să ateste că acest producător a efectuat exporturi în Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a solicitat să se declare sau să furnizeze informațiile prevăzute în chestionarele destinate producătorilor-exportatori. Mai mult, astfel cum se descrie în considerentul 48, pentru toți producătorii necooperanți din țara în cauză a fost stabilită o taxă reziduală. Această taxă reziduală se bazează pe articolul 18 din regulamentul de bază și este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(17)

Un al treilea producător-exportator cooperant a afirmat că în Indonezia mai există un producător al produsului în cauză care a făcut parte din grupul menționat în considerentul 16, dar care nu s-a declarat. Deși acest producător există în realitate, în cursul anchetei nu s-a descoperit nicio dovadă bazată pe date Eurostat și pe alte surse disponibile care să ateste că acest producător a efectuat exporturi în Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a solicitat să se declare sau să furnizeze informațiile prevăzute în chestionarele destinate producătorilor-exportatori. Mai mult, astfel cum se descrie în considerentul 48, pentru toți producătorii necooperanți din țara în cauză a fost stabilită o taxă reziduală. Această taxă reziduală se bazează pe articolul 18 din regulamentul de bază și este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.

(c)   Vizitele de verificare

| (18) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.

| (19) | Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți: | Producători din Uniune






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franța |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:

Producători din Uniune

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franța

| | Importatori






  — | Falken Trade, Olsztyn, Polonia |
| --- | --- | --- |

Importatori

—

Falken Trade, Olsztyn, Polonia

| | Utilizatori






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Utilizatori

—

AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos

| — | Unilever, Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Țările de Jos

| | Producători-exportatori din Indonezia






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezia |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Indonezia

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezia

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezia |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezia

| | Importatori afiliați din Uniune






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania |
| --- | --- | --- |

Importatori afiliați din Uniune

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania

| — | Daesang Europe B.V. Amstelveen, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V. Amstelveen, Țările de Jos

| | Operator comercial afiliat din Hong Kong






  — | CJ China Limited, Hong Kong |
| --- | --- | --- |

Operator comercial afiliat din Hong Kong

—

CJ China Limited, Hong Kong

1.3.   Perioada de anchetă și perioada luată în considerare

| (20) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”) (5). |
| --- | --- |

(20)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”) (5).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (21) | Produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care în prezent se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 („produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate și este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. |
| --- | --- |

(21)

Produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care în prezent se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 („produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate și este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții.

| (22) | Acesta este obținut în special prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr). |
| --- | --- |

(22)

Acesta este obținut în special prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).

2.2.   Produsul similar

| (23) | Ancheta a evidențiat faptul că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia, precum și produsul realizat și vândut pe piața din Uniune de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări de bază. |
| --- | --- |

(23)

Ancheta a evidențiat faptul că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia, precum și produsul realizat și vândut pe piața din Uniune de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări de bază.

| (24) | O parte interesată a afirmat că exista o diferență semnificativă, din punctul de vedere al calității, între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. S-a afirmat că, din cauza acestei diferențe în materie de calitate, MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața din Uniune și MSG importat din Indonezia nu suntechivalente și, prin urmare, nu trebuie să fie considerate ca fiind produse similare. Această afirmație a rămas nefondată și a fost în contradicție cu constatările anchetei, care nu au evidențiat nicio diferență în materie de calitate între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. De fapt, mai mulți utilizatori au cumpărat MSG produs atât de industria din Uniune, cât și de cea din Indonezia și l-au utilizat pentru aceleași aplicații sau pentru aplicații similare. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(24)

O parte interesată a afirmat că exista o diferență semnificativă, din punctul de vedere al calității, între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. S-a afirmat că, din cauza acestei diferențe în materie de calitate, MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața din Uniune și MSG importat din Indonezia nu suntechivalente și, prin urmare, nu trebuie să fie considerate ca fiind produse similare. Această afirmație a rămas nefondată și a fost în contradicție cu constatările anchetei, care nu au evidențiat nicio diferență în materie de calitate între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. De fapt, mai mulți utilizatori au cumpărat MSG produs atât de industria din Uniune, cât și de cea din Indonezia și l-au utilizat pentru aceleași aplicații sau pentru aplicații similare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

| (25) | Pe baza celor de mai sus, produsul în cauză, produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia și produsul realizat și vândut în Uniune de industria din Uniune sunt considerate, prin urmare, în această etapă, drept produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Pe baza celor de mai sus, produsul în cauză, produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia și produsul realizat și vândut în Uniune de industria din Uniune sunt considerate, prin urmare, în această etapă, drept produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

| (26) | Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă către clienții independenți de pe piața internă al fiecărui producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator cooperant pe piața internă au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă către clienții independenți de pe piața internă al fiecărui producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator cooperant pe piața internă au fost reprezentative.

| (27) | Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândut pe piața internă care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândut la export către Uniune. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândut pe piața internă care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândut la export către Uniune.

| (28) | Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți pe parcursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că vânzările producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia au constituit cantități reprezentative pentru piața indoneziană în raport cu produsul în cauză exportat către Uniune de către aceiași producători-exportatori. |
| --- | --- |

(28)

Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți pe parcursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că vânzările producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia au constituit cantități reprezentative pentru piața indoneziană în raport cu produsul în cauză exportat către Uniune de către aceiași producători-exportatori.

| (29) | Comisia a verificat apoi dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției vânzărilor rentabile către clienți independenți de pe piața internă, pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a verificat apoi dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției vânzărilor rentabile către clienți independenți de pe piața internă, pe parcursul perioadei de anchetă.

| (30) | Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu sunt rentabile, dacă:






  1. | volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(30)

Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu sunt rentabile, dacă:

1.

volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

| 2. | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar. |
| --- | --- |

2.

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

| (31) | În acest caz, vânzările pe piața internă ale tuturor producătorilor-exportatori au fost rentabile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție al tuturor tipurilor de produs. În consecință, pentru toți producătorii-exportatori cooperanți, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor aferente tuturor vânzărilor pe piața internă pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(31)

În acest caz, vânzările pe piața internă ale tuturor producătorilor-exportatori au fost rentabile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție al tuturor tipurilor de produs. În consecință, pentru toți producătorii-exportatori cooperanți, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor aferente tuturor vânzărilor pe piața internă pe parcursul perioadei de anchetă.

3.2.   Prețul de export

| (32) | Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie direct clienților independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate situate în Uniune și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(32)

Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie direct clienților independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate situate în Uniune și în afara acesteia.

| (33) | Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct clienților independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct clienților independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (34) | Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost operate ajustări pentru profiturile realizate (a se vedea considerentul 35) și pentru toate costurile declarate între import și revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale. |
| --- | --- |

(34)

Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost operate ajustări pentru profiturile realizate (a se vedea considerentul 35) și pentru toate costurile declarate între import și revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale.

| (35) | În acest sens, marja de profit realizată de societățile afiliate nu a putut fi utilizată, deoarece a fost considerată nefiabilă. Un importator neafiliat a cooperat, însă informațiile privind rentabilitatea acestuia au fost confidențiale și nu au putut fi divulgate altor părți terțe. Prin urmare și în absența oricărei alte informații, o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru determinarea prețului de export. Această marjă a fost considerate rezonabilă, întrucât a mai fost utilizată în cadrul unei proceduri anterioare cu privire la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară (6). |
| --- | --- |

(35)

În acest sens, marja de profit realizată de societățile afiliate nu a putut fi utilizată, deoarece a fost considerată nefiabilă. Un importator neafiliat a cooperat, însă informațiile privind rentabilitatea acestuia au fost confidențiale și nu au putut fi divulgate altor părți terțe. Prin urmare și în absența oricărei alte informații, o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru determinarea prețului de export. Această marjă a fost considerate rezonabilă, întrucât a mai fost utilizată în cadrul unei proceduri anterioare cu privire la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară (6).

| (36) | Cei doi producători-exportatori cooperanți au afirmat că prețurile de export pentru primii lor clienți afiliați au fost determinate în mod independent și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de producătorul-exportator din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. Aceștia au susținut faptul că prețurile lor de vânzare către primii clienți afiliați s-au situat la același nivel cu prețurile pentru clienții neafiliați din Uniune. |
| --- | --- |

(36)

Cei doi producători-exportatori cooperanți au afirmat că prețurile de export pentru primii lor clienți afiliați au fost determinate în mod independent și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de producătorul-exportator din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. Aceștia au susținut faptul că prețurile lor de vânzare către primii clienți afiliați s-au situat la același nivel cu prețurile pentru clienții neafiliați din Uniune.

| (37) | Ancheta a evidențiat că, în ciuda unor niveluri de preț similare, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit rezonabil în Uniune. De asemenea, nu poate fi exclus faptul că au apărut anumite costuri între societățile afiliate și faptul că a existat o compensație încrucișată prin intermediul altor produse. Pe această bază, s-a concluzionat că prețul de transfer intern nu a reflectat valoarea de piață corespunzătoare a produsului în cauză în momentul comparării cu vânzările către clienți independenți. |
| --- | --- |

(37)

Ancheta a evidențiat că, în ciuda unor niveluri de preț similare, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit rezonabil în Uniune. De asemenea, nu poate fi exclus faptul că au apărut anumite costuri între societățile afiliate și faptul că a existat o compensație încrucișată prin intermediul altor produse. Pe această bază, s-a concluzionat că prețul de transfer intern nu a reflectat valoarea de piață corespunzătoare a produsului în cauză în momentul comparării cu vânzările către clienți independenți.

| (38) | Prin urmare, prețul de transfer între societățile afiliate nu poate fi considerat stabilit în mod independent, iar afirmațiile respective au fost respinse. Prețurile de export practicate de ambii producătorii-exportatori prin intermediul părților afiliate au fost așadar construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, astfel cum a fost descris mai sus, în considerentele 34 și 35. |
| --- | --- |

(38)

Prin urmare, prețul de transfer între societățile afiliate nu poate fi considerat stabilit în mod independent, iar afirmațiile respective au fost respinse. Prețurile de export practicate de ambii producătorii-exportatori prin intermediul părților afiliate au fost așadar construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, astfel cum a fost descris mai sus, în considerentele 34 și 35.

3.3.   Comparația

| (39) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.

| (40) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (41) | Astfel, s-au operat ajustări în ceea ce privește impunerile la import, rabaturile, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și auxiliare, de ambalare, de creditare, comisioanele și cheltuielile cu serviciile bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(41)

Astfel, s-au operat ajustări în ceea ce privește impunerile la import, rabaturile, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și auxiliare, de ambalare, de creditare, comisioanele și cheltuielile cu serviciile bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.

| (42) | Un producător-exportator a exportat MSG prin intermediul unei societăți comerciale situate în afara Uniunii care ulterior a vândut produsul unui importator afiliat din Uniune care, la rândul său, a vândut produsul unor clienți neafiliați din Uniune. Pentru aceste vânzări, a fost operată o ajustare a marjei percepute de operatorul comercial în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

Un producător-exportator a exportat MSG prin intermediul unei societăți comerciale situate în afara Uniunii care ulterior a vândut produsul unui importator afiliat din Uniune care, la rândul său, a vândut produsul unor clienți neafiliați din Uniune. Pentru aceste vânzări, a fost operată o ajustare a marjei percepute de operatorul comercial în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.

| (43) | Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru stimulente și costuri promoționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a constatat că aceste costuri nu au fost direct legate de vânzările individuale pe piața internă și, prin urmare, nu s-a putut demonstra că comparabilitatea prețurilor a fost afectată de aceste costuri. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(43)

Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru stimulente și costuri promoționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a constatat că aceste costuri nu au fost direct legate de vânzările individuale pe piața internă și, prin urmare, nu s-a putut demonstra că comparabilitatea prețurilor a fost afectată de aceste costuri. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (44) | Doi producători-exportatori au solicitat o ajustare a valorii normale pentru costurile aferente transportului de marfă în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. Costurile transportului intern de marfă au fost calculate incluzând costurile suportate pentru deplasarea mărfurilor de la fabrică la depozit. Totuși, aceste costuri au fost considerate costuri interne cu logistica și, prin urmare, nu sunt eligibile pentru a fi considerate o ajustare a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(44)

Doi producători-exportatori au solicitat o ajustare a valorii normale pentru costurile aferente transportului de marfă în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. Costurile transportului intern de marfă au fost calculate incluzând costurile suportate pentru deplasarea mărfurilor de la fabrică la depozit. Totuși, aceste costuri au fost considerate costuri interne cu logistica și, prin urmare, nu sunt eligibile pentru a fi considerate o ajustare a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază.

| (45) | O parte interesată a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate (≥ 99 %), astfel cum sunt definite în Directiva 2008/84/CE a Comisiei (7). Respectiva parte interesată a susținut faptul că, deși MSG exportat in Uniune trebuie să respecte aceste cerințe, în cazul produsului vândut pe piața internă din Indonezia nu au fost aplicabile astfel de cerințe. Prin urmare, operarea unei ajustări a valorii normale pe baza diferențelor dintre caracteristicile fizice și chimice ale produsului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază ar putea fi justificată. |
| --- | --- |

(45)

O parte interesată a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate (≥ 99 %), astfel cum sunt definite în Directiva 2008/84/CE a Comisiei (7). Respectiva parte interesată a susținut faptul că, deși MSG exportat in Uniune trebuie să respecte aceste cerințe, în cazul produsului vândut pe piața internă din Indonezia nu au fost aplicabile astfel de cerințe. Prin urmare, operarea unei ajustări a valorii normale pe baza diferențelor dintre caracteristicile fizice și chimice ale produsului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază ar putea fi justificată.

| (46) | Totuși, partea interesată în cauză nu și-a cuantificat declarația, dat fiind că nu a furnizat nicio estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței invocate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare toate diferențele posibile în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu același nivel de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute pe piața internă din Indonezia, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(46)

Totuși, partea interesată în cauză nu și-a cuantificat declarația, dat fiind că nu a furnizat nicio estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței invocate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare toate diferențele posibile în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu același nivel de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute pe piața internă din Indonezia, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.

3.4.   Marja de dumping

| (47) | Pentru cei doi producători-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Pentru cei doi producători-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (48) | În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Ar trebui remarcat faptul că un producător-exportator a ales în mod deliberat să nu coopereze în cadrul anchetei, astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus. Prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. În conformitate cu articolul 18 alineatul (6), Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping legate de volumele de export reprezentative ale unuia dintre producătorii-exportatori pe deplin cooperanți și verificați, ținând cont, de asemenea, pe o bază medie ponderată, de marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant care a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Ar trebui remarcat faptul că un producător-exportator a ales în mod deliberat să nu coopereze în cadrul anchetei, astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus. Prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. În conformitate cu articolul 18 alineatul (6), Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping legate de volumele de export reprezentative ale unuia dintre producătorii-exportatori pe deplin cooperanți și verificați, ținând cont, de asemenea, pe o bază medie ponderată, de marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant care a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant.

| (49) | Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Toate celelalte societăți | 28,4 |

(49)

Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Toate celelalte societăți

28,4

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (50) | Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (51) | Întrucât industria din Uniune nu este constituită decât de un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(51)

Întrucât industria din Uniune nu este constituită decât de un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (52) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din Indonezia și din alte țări terțe, pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. |
| --- | --- |

(52)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din Indonezia și din alte țări terțe, pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.

| (53) | S-a afirmat că producătorul cooperant din Uniune trebuie să fie exclus din industria din Uniune, deoarece a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant din Indonezia, și că ancheta trebuie încheiată. Totuși, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. În plus, lipsa cooperării din partea producătorului-exportator din Indonezia nu a avut niciun impact asupra fiabilității datelor colectate de la producătorul din Uniune. Prin urmare, argumentul ar trebui respins. |
| --- | --- |

(53)

S-a afirmat că producătorul cooperant din Uniune trebuie să fie exclus din industria din Uniune, deoarece a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant din Indonezia, și că ancheta trebuie încheiată. Totuși, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. În plus, lipsa cooperării din partea producătorului-exportator din Indonezia nu a avut niciun impact asupra fiabilității datelor colectate de la producătorul din Uniune. Prin urmare, argumentul ar trebui respins.

| (54) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul de MSG la nivelul Uniunii (tone) | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat. |

(54)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Consumul de MSG la nivelul Uniunii (tone)

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)

100

87

93

98

Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

| (55) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și al perioadei de anchetă. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 se datorează în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 68). Importurile s-au menținut la niveluri similare pe parcursul ambelor exerciții. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei de anchetă, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 57). |
| --- | --- |

(55)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și al perioadei de anchetă. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 se datorează în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 68). Importurile s-au menținut la niveluri similare pe parcursul ambelor exerciții. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei de anchetă, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 57).

4.3.   Importurile din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (56) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit în considerentul 52. |
| --- | --- |

(56)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit în considerentul 52.

| (57) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (tone) | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Indonezia (tone) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indice | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Indicele
  cotei de piață | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat. |

(57)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Volumul importurilor (tone)

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Volumul importurilor din Indonezia (tone)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indice

100

110

212

282

Indicele

cotei de piață

100

126

227

287

Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

| (58) | Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au înregistrat creșteri constante și semnificative de 182 % de la 8 638 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 24 385 de tone în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(58)

Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au înregistrat creșteri constante și semnificative de 182 % de la 8 638 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 24 385 de tone în perioada de anchetă.

| (59) | Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (– 2 %). |
| --- | --- |

(59)

Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (– 2 %).

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (60) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.

| (61) | Prețul mediu al importurilor din Indonezia către Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri de import (EUR/tonă) | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezia | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat. |

(61)

Prețul mediu al importurilor din Indonezia către Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Prețuri de import (EUR/tonă)

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Indonezia

1 266

1 279

1 226

1 162

Indice

100

101

97

92

Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

| (62) | Prețul mediu de import al MSG provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012/2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile medii de import ale MSG provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(62)

Prețul mediu de import al MSG provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012/2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile medii de import ale MSG provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (63) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(63)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii indonezieni cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii indonezieni cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (64) | După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 46, un producător-exportator a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate impuse de legislația Uniunii. Acest producător-exportator a susținut faptul că nicio astfel de cerință nu a fost aplicabilă produselor importate din Indonezia și utilizate în sectorul nealimentar și că, prin urmare, o ajustare pe baza caracteristicilor fizice și chimice poate fi justificată în condițiile comparării cu produsul vândut pe piața Uniunii. Totuși, producătorul-exportator în cauză nu a cuantificat această declarație. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare orice posibile diferențe în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu aceleași niveluri de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(64)

După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 46, un producător-exportator a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate impuse de legislația Uniunii. Acest producător-exportator a susținut faptul că nicio astfel de cerință nu a fost aplicabilă produselor importate din Indonezia și utilizate în sectorul nealimentar și că, prin urmare, o ajustare pe baza caracteristicilor fizice și chimice poate fi justificată în condițiile comparării cu produsul vândut pe piața Uniunii. Totuși, producătorul-exportator în cauză nu a cuantificat această declarație. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare orice posibile diferențe în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu aceleași niveluri de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a fost respins.

| (65) | O parte interesată a susținut că, pentru calcularea subcotării pentru importurile din Indonezia, trebuie să se țină seama de efectul fluctuațiilor valutare. Într-adevăr, efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor practicate de industria din Uniune este examinat, în mod esențial, prin stabilirea, printre altele, a unei subcotări a prețului. În cazul de față, au fost comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului au fost însă convertite în EUR, pentru a avea o bază comparabilă. În consecință, în cazul de față, utilizarea cursului de schimb garantează că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(65)

O parte interesată a susținut că, pentru calcularea subcotării pentru importurile din Indonezia, trebuie să se țină seama de efectul fluctuațiilor valutare. Într-adevăr, efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor practicate de industria din Uniune este examinat, în mod esențial, prin stabilirea, printre altele, a unei subcotări a prețului. În cazul de față, au fost comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului au fost însă convertite în EUR, pentru a avea o bază comparabilă. În consecință, în cazul de față, utilizarea cursului de schimb garantează că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (66) | Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a industriei din Uniune înregistrată pe parcursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 0 % și 5 % pentru importurile din Indonezia pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(66)

Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a industriei din Uniune înregistrată pe parcursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 0 % și 5 % pentru importurile din Indonezia pe piața din Uniune.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații generale

| (67) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare.

4.4.2.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (68) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  Indice | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Capacitate de producție
  Indice | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție
  Indice | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(68)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Volumul producției

Indice

100

95

107

91

Capacitate de producție

Indice

100

100

100

100

Gradul de utilizare a capacității de producție

Indice

100

95

107

91

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (69) | Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. În timp ce în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 producția a scăzut, în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 aceasta a crescut, atingând nivelurile cele mai scăzute din perioada de anchetă. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010/2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei de anchetă, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(69)

Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. În timp ce în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 producția a scăzut, în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 aceasta a crescut, atingând nivelurile cele mai scăzute din perioada de anchetă. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010/2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei de anchetă, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (70) | Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(70)

Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (71) | Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției. |
| --- | --- |

(71)

Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.

4.4.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (72) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
  Indice | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Cota de piață
  Indice | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare, Eurostat. |

(72)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii

Indice

100

84

85

83

Cota de piață

Indice

100

96

91

85

Sursa: Răspunsuri la chestionare, Eurostat.

| (73) | Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, în timp ce, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor din Indonezia au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială. |
| --- | --- |

(73)

Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, în timp ce, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor din Indonezia au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială.

4.4.4.   Creșterea

| (74) | În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață. |
| --- | --- |

(74)

În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.

4.4.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (75) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați
  Indice | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Productivitate (unitate/angajat)
  Indice | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(75)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Numărul de angajați

Indice

100

103

107

108

Productivitate (unitate/angajat)

Indice

100

92

100

85

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (76) | Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere se datorează, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere se datorează, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.

| (77) | Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 4 din considerentul 68. |
| --- | --- |

(77)

Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 4 din considerentul 68.

4.4.6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (78) | Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, dat fiind volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(78)

Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, dat fiind volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

| (79) | Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma efectului dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile aceluiași produs originar din China. Aceste măsuri fac în prezent obiectul unei anchete de reexaminare care se efectuează în paralel, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, astfel cum e menționează în considerentul 2. |
| --- | --- |

(79)

Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma efectului dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile aceluiași produs originar din China. Aceste măsuri fac în prezent obiectul unei anchete de reexaminare care se efectuează în paralel, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, astfel cum e menționează în considerentul 2.

4.4.7.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (80) | Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețurile medii de vânzare | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
  Indice | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă)
  Indice | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(80)

Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 7

Prețurile medii de vânzare

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)

Indice

100

107

101

97

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

Indice

100

120

124

130

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (81) | Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada de anchetă. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(81)

Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada de anchetă. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă.

| (82) | Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011/2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(82)

Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011/2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.

4.4.8.   Costurile cu forța de muncă

| (83) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
  Indice | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(83)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

Indice

100

117

125

124

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (84) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru poate fi explicat în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție. |
| --- | --- |

(84)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru poate fi explicat în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.

4.4.9.   Stocurile

| (85) | Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocuri | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale
  Indice | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție
  Indice | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(85)

Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 9

Stocuri

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Stocuri finale

Indice

100

82

164

143

Stocuri finale ca procentaj din producție

Indice

100

86

153

156

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (86) | Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor. |
| --- | --- |

(86)

Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.

| (87) | Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(87)

Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.

4.4.10.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (88) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 10


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați din Uniune (% din cifra de afaceri din vânzări)
  Indice | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Fluxul de lichidități (în EUR)
  Indice | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investițiile (în EUR)
  Indice | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Randamentul investițiilor
  Indice | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(88)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 10

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați din Uniune (% din cifra de afaceri din vânzări)

Indice

100

30

– 31

– 80

Fluxul de lichidități (în EUR)

Indice

100

39

– 48

– 19

Investițiile (în EUR)

Indice

100

182

143

197

Randamentul investițiilor

Indice

100

14

– 61

– 110

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (89) | Comisia a stabilit rentabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, rentabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012/2013, rentabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a stabilit rentabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, rentabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012/2013, rentabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor.

| (90) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012/2013. Această tendință s-a accentuat în perioada de anchetă. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(90)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012/2013. Această tendință s-a accentuat în perioada de anchetă. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (91) | Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit rentabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011/2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011/2012 și al exercițiilor ulterioare. |
| --- | --- |

(91)

Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit rentabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011/2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011/2012 și al exercițiilor ulterioare.

| (92) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012/2013, reflectând tendința negativă a rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(92)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012/2013, reflectând tendința negativă a rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (93) | Ținând seama de scăderea rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ. |
| --- | --- |

(93)

Ținând seama de scăderea rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.

4.4.11.   Concluzie privind prejudiciul

| (94) | Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, rentabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor. |
| --- | --- |

(94)

Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, rentabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.

| (95) | Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu exclud existența unui prejudiciu. |
| --- | --- |

(95)

Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu exclud existența unui prejudiciu.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (97) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia a asigurat faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Acești factori sunt:






  (a) | efectul importurilor din China; |
| --- | --- | --- |

(97)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia a asigurat faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Acești factori sunt:

(a)

efectul importurilor din China;

| (b) | importurile din alte țări terțe; |
| --- | --- |

(b)

importurile din alte țări terțe;

| (c) | evoluția consumului de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

evoluția consumului de la nivelul Uniunii;

| (d) | performanța la export a industriei din Uniune; |
| --- | --- |

(d)

performanța la export a industriei din Uniune;

| (e) | deficiențele industriei din Uniune; |
| --- | --- |

(e)

deficiențele industriei din Uniune;

| (f) | criza financiară; |
| --- | --- |

(f)

criza financiară;

| (g) | investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță; |
| --- | --- |

(g)

investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță;

| (h) | costul materiilor primei și alte costuri. |
| --- | --- |

(h)

costul materiilor primei și alte costuri.

5.1.   Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping

| (98) | Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile de MSG originar din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat nivelul volumului și al prețurilor importurilor care au făcut obiectul anchetei și măsura în care acestea au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(98)

Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile de MSG originar din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat nivelul volumului și al prețurilor importurilor care au făcut obiectul anchetei și măsura în care acestea au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

| (99) | În urma anchetei, s-a constatat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor cu prețuri reduse din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu 182 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de aproximativ 187 % în aceeași perioadă. Acest lucru a coincis cu o pierdere la nivelul volumului vânzărilor de 17 % și cu o pierdere la nivelul cotei de piață de 15 %, suferite de industria din Uniune. De asemenea, acest lucru a dus la o pierdere de 71 % la nivelul cotei de piață a importurilor totale din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(99)

În urma anchetei, s-a constatat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor cu prețuri reduse din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu 182 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de aproximativ 187 % în aceeași perioadă. Acest lucru a coincis cu o pierdere la nivelul volumului vânzărilor de 17 % și cu o pierdere la nivelul cotei de piață de 15 %, suferite de industria din Uniune. De asemenea, acest lucru a dus la o pierdere de 71 % la nivelul cotei de piață a importurilor totale din alte țări terțe.

| (100) | În același timp, prețurile aferente importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 %. Importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a dus la o scădere considerabilă a rentabilității, care s-a materializat în pierderi începând cu exercițiul financiar 2012/2013 și care s-a accentuat în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(100)

În același timp, prețurile aferente importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 %. Importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a dus la o scădere considerabilă a rentabilității, care s-a materializat în pierderi începând cu exercițiul financiar 2012/2013 și care s-a accentuat în perioada de anchetă.

| (101) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor originare din Indonezia cu prețuri de dumping și că importurile din Indonezia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor originare din Indonezia cu prețuri de dumping și că importurile din Indonezia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

5.2.   Efectele altor factori

5.2.1.   Efectul importurilor din China

| (102) | Importurile din China fac în prezent obiectul unor taxe antidumping. Volumul importurilor a crescut cu 65 %, cu o creștere corespunzătoare a cotei de piață de 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Totuși, atât volumele, cât și cota de piață au rămas la niveluri scăzute pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de China au scăzut semnificativ, cu 20 %, pe parcursul perioadei luate în considerare. Luând în considerare taxele antidumping aflate în vigoare, acestea nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(102)

Importurile din China fac în prezent obiectul unor taxe antidumping. Volumul importurilor a crescut cu 65 %, cu o creștere corespunzătoare a cotei de piață de 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Totuși, atât volumele, cât și cota de piață au rămas la niveluri scăzute pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de China au scăzut semnificativ, cu 20 %, pe parcursul perioadei luate în considerare. Luând în considerare taxele antidumping aflate în vigoare, acestea nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune.

| (103) | În aceste condiții, nu se poate considera că importurile din China au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.

  Tabelul 11


  Importurile din China











  Țara | | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Indice | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Cota de piață Indice | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Indice | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare. |

(103)

În aceste condiții, nu se poate considera că importurile din China au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.

Tabelul 11

Importurile din China

Țara

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

China

Volum (tone)

1 518

758

1 923

2 509

Indice

100

50

127

165

Cota de piață Indice

100

57

136

168

Preț mediu (EUR/tonă) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Indice

100

97

93

80

Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.

5.2.2.   Importurile din alte țări terțe

| (104) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 12


  Importurile din alte țări terțe











  Țara | | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilia | Volum (tone) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Indice | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Cotă de piață Indice | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Indice | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Republica Coreea | Volum (tone) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Indice | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Cotă de piață Indice | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Indice | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volum (tone) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Indice | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Cotă de piață Indice | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Indice | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Indice | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Cotă de piață Indice | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Indice | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Total alte țări terțe | Volum (tone) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Indice | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Cotă de piață Indice | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Indice | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat. |

(104)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 12

Importurile din alte țări terțe

Țara

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Brazilia

Volum (tone)

2 321

969

1 070

889

Indice

100

42

46

38

Cotă de piață Indice

100

48

49

39

Preț mediu (EUR/tonă)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indice

100

107

115

112

Republica Coreea

Volum (tone)

1 248

2 157

923

802

Indice

100

173

74

64

Cotă de piață Indice

100

198

79

65

Preț mediu (EUR/tonă)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indice

100

105

105

104

Vietnam

Volum (tone)

5 707

6 042

1 820

769

Indice

100

106

32

13

Cotă de piață Indice

100

121

34

14

Preț mediu (EUR/tonă)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indice

100

101

106

103

Alte țări terțe

Volum (tone)

993

681

478

434

Indice

100

69

48

44

Cotă de piață Indice

100

79

52

45

Preț mediu (EUR/tonă)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indice

100

108

128

126

Total alte țări terțe

Volum (tone)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indice

100

96

42

28

Cotă de piață Indice

100

110

45

29

Preț mediu (EUR/tonă)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indice

100

102

111

110

Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

| (105) | Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 2 894 de tone în perioada de anchetă, adică cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(105)

Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 2 894 de tone în perioada de anchetă, adică cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (106) | O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(106)

O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (107) | Această afirmație a fost în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 13 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

  Tabelul 13


  Importuri totale | | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri totale | Volum (tone) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Indice | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat. |

(107)

Această afirmație a fost în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 13 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

Tabelul 13

Importuri totale

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Importuri totale

Volum (tone)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indice

100

98

120

146

Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

| (108) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe nu au întrerupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe nu au întrerupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

5.2.3.   Evoluția consumului la nivelul Uniunii

| (109) | Consumul la nivelul Uniunii a indicat doar o ușoară scădere de 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce nu poate explica scăderea cu 17 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune și cu 15 % a cotei sale de piață. Astfel, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

Consumul la nivelul Uniunii a indicat doar o ușoară scădere de 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce nu poate explica scăderea cu 17 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune și cu 15 % a cotei sale de piață. Astfel, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

5.2.4.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (110) | Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 14


  Performanța la export a industriei din Uniune | Exercițiul financiar 2010/2011 | Exercițiul financiar 2011/2012 | Exercițiul financiar 2012/2013 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor
  Indice | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Prețul unitar mediu
  Indice | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(110)

Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 14

Performanța la export a industriei din Uniune

Exercițiul financiar 2010/2011

Exercițiul financiar 2011/2012

Exercițiul financiar 2012/2013

PA

Volumul exporturilor

Indice

100

249

234

222

Prețul unitar mediu

Indice

100

107

101

95

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (111) | Volumul exporturilor efectuate de către industria din Uniune a crescut pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012 și apoi a scăzut ușor în exercițiile următoare până în perioada de anchetă. Volumul respectiv aproape s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile exporturilor au înregistrat o ușoară scădere (cu 5 %). Creșterea vânzărilor la export a compensat parțial pierderile legate de volumul vânzărilor și de cota de piață în Uniune. De fapt, într-un context caracterizat printr-o puternică presiune asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, dacă vânzările la export nu ar fi crescut, pierderea economiilor de scară și impactul asupra costului unitar al producției industriei din Uniune ar fi fost și mai mari. Prin urmare, performanța la export a industriei din Uniune nu ar fi putut avea un impact negativ asupra situației prejudiciabile. |
| --- | --- |

(111)

Volumul exporturilor efectuate de către industria din Uniune a crescut pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012 și apoi a scăzut ușor în exercițiile următoare până în perioada de anchetă. Volumul respectiv aproape s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile exporturilor au înregistrat o ușoară scădere (cu 5 %). Creșterea vânzărilor la export a compensat parțial pierderile legate de volumul vânzărilor și de cota de piață în Uniune. De fapt, într-un context caracterizat printr-o puternică presiune asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, dacă vânzările la export nu ar fi crescut, pierderea economiilor de scară și impactul asupra costului unitar al producției industriei din Uniune ar fi fost și mai mari. Prin urmare, performanța la export a industriei din Uniune nu ar fi putut avea un impact negativ asupra situației prejudiciabile.

| (112) | Anumite părți interesate au afirmat că reducerea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii reprezintă consecința vânzărilor sale de MSG la export către o societate afiliată de prelucrare a alimentelor din Turcia, recent achiziționată. Acest argument nu a fost susținut cu probe. În plus, în urma anchetei s-a constatat faptul că industria din Uniune a achiziționat societatea de prelucrare a alimentelor numai după încheierea perioadei de anchetă. Acest lucru nu ar fi putut avea niciun impact asupra situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a concluzionat că vânzările industriei din Uniune către societatea sa afiliată din Turcia nu a întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(112)

Anumite părți interesate au afirmat că reducerea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii reprezintă consecința vânzărilor sale de MSG la export către o societate afiliată de prelucrare a alimentelor din Turcia, recent achiziționată. Acest argument nu a fost susținut cu probe. În plus, în urma anchetei s-a constatat faptul că industria din Uniune a achiziționat societatea de prelucrare a alimentelor numai după încheierea perioadei de anchetă. Acest lucru nu ar fi putut avea niciun impact asupra situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a concluzionat că vânzările industriei din Uniune către societatea sa afiliată din Turcia nu a întrerupt legătura de cauzalitate.

5.2.5.   Presupusele deficiențe ale industriei din Uniune

| (113) | O parte interesată a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de deficiențele inerente ale procesului de producție al industriei din Uniune. Totuși, această parte interesată nu a făcut referire la nicio deficiență specifică și afirmația sa rămâne nefondată. De asemenea, ancheta nu a evidențiat vreo potențială deficiență a industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument a fost respins. Pe această bază, s-a concluzionat că presupusele deficiențe ale industriei din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(113)

O parte interesată a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de deficiențele inerente ale procesului de producție al industriei din Uniune. Totuși, această parte interesată nu a făcut referire la nicio deficiență specifică și afirmația sa rămâne nefondată. De asemenea, ancheta nu a evidențiat vreo potențială deficiență a industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument a fost respins. Pe această bază, s-a concluzionat că presupusele deficiențe ale industriei din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

5.2.6.   Criza financiară

| (114) | Potrivit unei părți, criza financiară se află la originea prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, piața MSG din Uniune nu a fost volatilă, fiind afectată numai marginal de criza financiară mondială. Dacă situația ar fi fost diferită și dacă pierderile suferite de industria din Uniune ar fi fost cauzate într-adevăr de criza financiară mondială, același lucru s-ar fi întâmplat și în cazul altor concurenți de pe piața MSG. După cum reiese, producătorii indonezieni de MSG au avut capacitatea de a-și crește volumul vânzărilor pe piața Uniunii, în ciuda crizei financiare mondiale. Așadar, nu există niciun motiv pentru a presupune că industria din Uniune ar fi fost mai grav afectată de criza financiară mondială decât industria similară din Asia. Prin urmare, acest argument trebuie respins. Pe această bază, s-a concluzionat că efectele crizei financiare nu au întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(114)

Potrivit unei părți, criza financiară se află la originea prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, piața MSG din Uniune nu a fost volatilă, fiind afectată numai marginal de criza financiară mondială. Dacă situația ar fi fost diferită și dacă pierderile suferite de industria din Uniune ar fi fost cauzate într-adevăr de criza financiară mondială, același lucru s-ar fi întâmplat și în cazul altor concurenți de pe piața MSG. După cum reiese, producătorii indonezieni de MSG au avut capacitatea de a-și crește volumul vânzărilor pe piața Uniunii, în ciuda crizei financiare mondiale. Așadar, nu există niciun motiv pentru a presupune că industria din Uniune ar fi fost mai grav afectată de criza financiară mondială decât industria similară din Asia. Prin urmare, acest argument trebuie respins. Pe această bază, s-a concluzionat că efectele crizei financiare nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

5.2.7.   Investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță

| (115) | O parte interesată a susținut faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de investițiile semnificative impuse de respectarea reglementărilor în materie de siguranță aplicabile în Uniune. |
| --- | --- |

(115)

O parte interesată a susținut faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de investițiile semnificative impuse de respectarea reglementărilor în materie de siguranță aplicabile în Uniune.

| (116) | Totuși, în urma anchetei s-a constatat că investițiile legate de cerințele UE în materie de siguranță au rămas scăzute față de alte investiții pe parcursul întregii perioade luate în considerare. O parte semnificativă a investițiilor efectuate de industria din Uniune au reprezentat-o investițiile în întreținerea preventivă. Cea mai importantă creștere la nivelul investițiilor s-a înregistrat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012. Această creștere este explicată prin faptul că industria din Uniune, aflată încă în curs de redresare în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China, a trebuit să își amâne investițiile destinate întreținerii preventive până după perioada pierderilor. Imediat după ce taxele asupra importurilor din China au început să producă efecte pe piață, industria din Uniune a putut realiza din nou profit și a putut reveni la nivelurile normale de investiții. În perioadele care au urmat, investițiile au rămas la un nivel similar și au continuat să acopere în principal întreținerea. Nu a fost efectuată nicio investiție cu scopul de a crește capacitatea, aceasta rămânând stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Pe această bază s-a concluzionat că investițiile realizate de industria din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(116)

Totuși, în urma anchetei s-a constatat că investițiile legate de cerințele UE în materie de siguranță au rămas scăzute față de alte investiții pe parcursul întregii perioade luate în considerare. O parte semnificativă a investițiilor efectuate de industria din Uniune au reprezentat-o investițiile în întreținerea preventivă. Cea mai importantă creștere la nivelul investițiilor s-a înregistrat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012. Această creștere este explicată prin faptul că industria din Uniune, aflată încă în curs de redresare în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China, a trebuit să își amâne investițiile destinate întreținerii preventive până după perioada pierderilor. Imediat după ce taxele asupra importurilor din China au început să producă efecte pe piață, industria din Uniune a putut realiza din nou profit și a putut reveni la nivelurile normale de investiții. În perioadele care au urmat, investițiile au rămas la un nivel similar și au continuat să acopere în principal întreținerea. Nu a fost efectuată nicio investiție cu scopul de a crește capacitatea, aceasta rămânând stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Pe această bază s-a concluzionat că investițiile realizate de industria din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

5.2.8.   Costul materiilor primei și alte costuri

| (117) | Mai multe părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea semnificativă a prețului principalelor materii prime, și anume zahărul industrial, amoniacul, soda caustică și acidul sulfuric. |
| --- | --- |

(117)

Mai multe părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea semnificativă a prețului principalelor materii prime, și anume zahărul industrial, amoniacul, soda caustică și acidul sulfuric.

Zahărul industrial

| (118) | Zahărul industrial reprezintă unul dintre principalii factori de cost din costul total de producție al industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum a fost descris în considerentul 81, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, inclusiv costul zahărului industrial. Potrivit statisticilor publicate (9), prețul mediu pentru zahărul industrial din Uniune, deși a înregistrat o ușoară creștere între exercițiul financiar 2010/2011 și jumătatea anului 2012, a rămas sub prețul pieței mondiale. Ulterior, atât prețul zahărului industrial din Uniune, cât și prețul de pe piața mondială al zahărului industrial au scăzut și s-au stabilizat la un nivel similar. Prin urmare, argumentul potrivit căruia creșterea prețurilor zahărului a constituit cauza prejudiciului este nefondat și trebuie respins. |
| --- | --- |

(118)

Zahărul industrial reprezintă unul dintre principalii factori de cost din costul total de producție al industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum a fost descris în considerentul 81, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, inclusiv costul zahărului industrial. Potrivit statisticilor publicate (9), prețul mediu pentru zahărul industrial din Uniune, deși a înregistrat o ușoară creștere între exercițiul financiar 2010/2011 și jumătatea anului 2012, a rămas sub prețul pieței mondiale. Ulterior, atât prețul zahărului industrial din Uniune, cât și prețul de pe piața mondială al zahărului industrial au scăzut și s-au stabilizat la un nivel similar. Prin urmare, argumentul potrivit căruia creșterea prețurilor zahărului a constituit cauza prejudiciului este nefondat și trebuie respins.

Produse chimice

| (119) | Costul amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric suportat de industria din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare în paralel cu prețul acestor produse la nivel internațional. Această creștere a prețului nu a fost, așadar, limitată la industria din Uniune, ci a afectat și operatori din țări terțe. În acest context, creșterea prețului amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric nu poate fi considerată ca reprezentând o cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(119)

Costul amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric suportat de industria din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare în paralel cu prețul acestor produse la nivel internațional. Această creștere a prețului nu a fost, așadar, limitată la industria din Uniune, ci a afectat și operatori din țări terțe. În acest context, creșterea prețului amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric nu poate fi considerată ca reprezentând o cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune.

Altele

| (120) | O altă parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de costuri mai mari cu energia, de costuri mai mari cu forța de muncă și de costuri mai mari cu ambalarea. Deși ancheta a evidențiat faptul că acești factori de cost au crescut într-adevăr pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentele 81 și 83), Comisia a stabilit, de asemenea, că industria din Uniune nu a putut reflecta, nici măcar parțial, această creștere a costurilor în prețul său de vânzare, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Creșterea costului acestor factori nu a putut fi considerată, așadar, ca reprezentând cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(120)

O altă parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de costuri mai mari cu energia, de costuri mai mari cu forța de muncă și de costuri mai mari cu ambalarea. Deși ancheta a evidențiat faptul că acești factori de cost au crescut într-adevăr pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentele 81 și 83), Comisia a stabilit, de asemenea, că industria din Uniune nu a putut reflecta, nici măcar parțial, această creștere a costurilor în prețul său de vânzare, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Creșterea costului acestor factori nu a putut fi considerată, așadar, ca reprezentând cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (121) | Analiza de mai sus indică o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping între exercițiul financiar 2010/2011 și perioada de anchetă, precum și o scădere a prețurilor importurilor pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(121)

Analiza de mai sus indică o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping între exercițiul financiar 2010/2011 și perioada de anchetă, precum și o scădere a prețurilor importurilor pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (122) | Această creștere a cotei de piață a importurilor cu prețuri reduse din Indonezia a coincis cu o scădere semnificativă a cotei de piață a industriei din Uniune și a determinat, alături de o presiune descendentă asupra prețurilor, pierderi substanțiale pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(122)

Această creștere a cotei de piață a importurilor cu prețuri reduse din Indonezia a coincis cu o scădere semnificativă a cotei de piață a industriei din Uniune și a determinat, alături de o presiune descendentă asupra prețurilor, pierderi substanțiale pentru industria din Uniune.

| (123) | Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria din Uniune a evidențiat că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ. |
| --- | --- |

(123)

Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria din Uniune a evidențiat că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.

| (124) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping și că ceilalți factori nu au întrerupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(124)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping și că ceilalți factori nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

| (125) | Comisia a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Efectele importurilor din China și din alte țări terțe, ale evoluției consumului, ale performanței la export a industriei din Uniune, ale presupuselor deficiențe ale industriei din Uniune, ale crizei financiare, ale investițiilor și ale cerințelor de reglementare ale UE în materie de siguranță, precum și ale costului materiilor prime și ale altor costuri asupra evoluției negative a industriei din Uniune au fost limitate. |
| --- | --- |

(125)

Comisia a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Efectele importurilor din China și din alte țări terțe, ale evoluției consumului, ale performanței la export a industriei din Uniune, ale presupuselor deficiențe ale industriei din Uniune, ale crizei financiare, ale investițiilor și ale cerințelor de reglementare ale UE în materie de siguranță, precum și ale costului materiilor prime și ale altor costuri asupra evoluției negative a industriei din Uniune au fost limitate.

6.   INTERESUL UNIUNII

6.1.   Observație preliminară

| (126) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale operatorilor comerciali, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(126)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale operatorilor comerciali, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime.

6.2.   Interesul industriei din Uniune

| (127) | Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative, în special volumul producției, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea, care s-au deteriorat pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendința descendentă a fost stabilită, de asemenea, și pentru alți indicatori legați de performanța financiară, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe parcursul aceleiași perioade stocurile au crescut. |
| --- | --- |

(127)

Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative, în special volumul producției, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea, care s-au deteriorat pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendința descendentă a fost stabilită, de asemenea, și pentru alți indicatori legați de performanța financiară, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe parcursul aceleiași perioade stocurile au crescut.

| (128) | În urma instituirii de măsuri, se preconizează că prețurile importurilor vor crește și industria din Uniune va fi eliberată de presiunea asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să își poată majora prețurile pentru a reflecta creșterea costurilor și pentru a atinge treptat niveluri de rentabilitate. Acest lucru va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra producției și volumului de vânzări. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil să aibă loc pierderi suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va continua, iar industria din Uniune va fi obligată să se alinieze la nivelurile scăzute ale prețurilor din Uniune. Într-un astfel de scenariu, industria din Uniune va continua să înregistreze pierderi semnificative. Nu este exclus ca, din cauza reducerii volumului vânzărilor și al producției, precum și a pierderilor ridicate, industria din Uniune să fie obligată să înceteze complet producția pe termen mediu, cu pierderea subsecventă a locurilor de muncă la nivelul Uniunii. Aceasta ar face ca Uniunea să devină dependentă de importatori din țări terțe. |
| --- | --- |

(128)

În urma instituirii de măsuri, se preconizează că prețurile importurilor vor crește și industria din Uniune va fi eliberată de presiunea asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să își poată majora prețurile pentru a reflecta creșterea costurilor și pentru a atinge treptat niveluri de rentabilitate. Acest lucru va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra producției și volumului de vânzări. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil să aibă loc pierderi suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va continua, iar industria din Uniune va fi obligată să se alinieze la nivelurile scăzute ale prețurilor din Uniune. Într-un astfel de scenariu, industria din Uniune va continua să înregistreze pierderi semnificative. Nu este exclus ca, din cauza reducerii volumului vânzărilor și al producției, precum și a pierderilor ridicate, industria din Uniune să fie obligată să înceteze complet producția pe termen mediu, cu pierderea subsecventă a locurilor de muncă la nivelul Uniunii. Aceasta ar face ca Uniunea să devină dependentă de importatori din țări terțe.

| (129) | Prin urmare, s-a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(129)

Prin urmare, s-a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

6.3.   Interesul importatorilor/operatorilor comerciali

| (130) | Paisprezece societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Trei importatori neafiliați au fost incluși în eșantion și au primit chestionare, însă doar unul a răspuns la acestea. Această societate a făcut obiectul unei verificări la fața locului. |
| --- | --- |

(130)

Paisprezece societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Trei importatori neafiliați au fost incluși în eșantion și au primit chestionare, însă doar unul a răspuns la acestea. Această societate a făcut obiectul unei verificări la fața locului.

| (131) | Importurile de MSG din Indonezia au reprezentat mai puțin de 15 % din cifra de afaceri a importatorului. Comisia a considerat că, deși activitatea legată de MSG poate fi afectată în mod negativ înainte de instituirea taxelor, societatea va rămâne, în general, rentabilă. |
| --- | --- |

(131)

Importurile de MSG din Indonezia au reprezentat mai puțin de 15 % din cifra de afaceri a importatorului. Comisia a considerat că, deși activitatea legată de MSG poate fi afectată în mod negativ înainte de instituirea taxelor, societatea va rămâne, în general, rentabilă.

| (132) | Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG pe piața Uniunii și în afara acesteia s-a declarat pe parcursul perioadei de anchetă. Acest operator comercial a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori de MSG din Indonezia și din țări terțe. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport activitatea sa globală. Pe această bază, s-a considerat că orice impact al măsurilor antidumping asupra situației sale va fi neglijabil. |
| --- | --- |

(132)

Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG pe piața Uniunii și în afara acesteia s-a declarat pe parcursul perioadei de anchetă. Acest operator comercial a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori de MSG din Indonezia și din țări terțe. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport activitatea sa globală. Pe această bază, s-a considerat că orice impact al măsurilor antidumping asupra situației sale va fi neglijabil.

6.4.   Interesul utilizatorilor

| (133) | Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți. |
| --- | --- |

(133)

Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.

| (134) | Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului. |
| --- | --- |

(134)

Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.

Sectorul alimentelor și băuturilor

| (135) | În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor cu conținut de MSG fabricat de societățile cooperante care au furnizat datele necesare. |
| --- | --- |

(135)

În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor cu conținut de MSG fabricat de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.

| (136) | Două dintre societățile cooperante au achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune și nu au importat sau au importat doar cantități reduse de MSG din Indonezia. În cazul acestor două societăți, activitatea legată de produsele cu conținut de MSG a reprezentat aproape o treime din activitatea lor globală. Pe parcursul perioadei de anchetă, societățile respective au fost considerate ca fiind rentabile. În lumina acestor constatări, măsurile propuse împotriva Indoneziei sunt susceptibile de a avea un impact limitat asupra acestor societăți. |
| --- | --- |

(136)

Două dintre societățile cooperante au achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune și nu au importat sau au importat doar cantități reduse de MSG din Indonezia. În cazul acestor două societăți, activitatea legată de produsele cu conținut de MSG a reprezentat aproape o treime din activitatea lor globală. Pe parcursul perioadei de anchetă, societățile respective au fost considerate ca fiind rentabile. În lumina acestor constatări, măsurile propuse împotriva Indoneziei sunt susceptibile de a avea un impact limitat asupra acestor societăți.

| (137) | Celelalte două societăți au achiziționat cantități mai mari de MSG din Indonezia, însă activitatea lor legată de MSG a fost relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor globală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, aceste două societăți erau rentabile pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, măsurile instituite împotriva MSG din Indonezia nu sunt susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra acestor societăți. |
| --- | --- |

(137)

Celelalte două societăți au achiziționat cantități mai mari de MSG din Indonezia, însă activitatea lor legată de MSG a fost relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor globală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, aceste două societăți erau rentabile pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, măsurile instituite împotriva MSG din Indonezia nu sunt susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra acestor societăți.

Sectorul nealimentar

| (138) | Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. Pe parcursul perioadei de anchetă, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar, de asemenea a importat MSG din Indonezia și, într-o măsură mai mică, din Coreea. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor cu MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive între 5 % și 10 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(138)

Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. Pe parcursul perioadei de anchetă, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar, de asemenea a importat MSG din Indonezia și, într-o măsură mai mică, din Coreea. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor cu MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive între 5 % și 10 % în cursul perioadei de anchetă.

| (139) | Pe această bază, deși nu este exclus ca această societate să fie afectată negativ de instituirea de măsuri împotriva Indoneziei, disponibilitatea altor surse de aprovizionare și situația rentabilă a activității care implică MSG ar indica faptul că impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat. |
| --- | --- |

(139)

Pe această bază, deși nu este exclus ca această societate să fie afectată negativ de instituirea de măsuri împotriva Indoneziei, disponibilitatea altor surse de aprovizionare și situația rentabilă a activității care implică MSG ar indica faptul că impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat.

| (140) | Această parte interesată a susținut faptul că, în pofida cadrului de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (10), MSG poate fi utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe. |
| --- | --- |

(140)

Această parte interesată a susținut faptul că, în pofida cadrului de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (10), MSG poate fi utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe.

| (141) | Totuși, în această etapă, este dificil de a prevedea impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG și, astfel, va produce un efect asupra cererii de MSG de la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Prin urmare, importurile din Indonezia ar trebui să continue să aprovizioneze piața din Uniune, dar la prețuri echitabile. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea. |
| --- | --- |

(141)

Totuși, în această etapă, este dificil de a prevedea impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG și, astfel, va produce un efect asupra cererii de MSG de la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Prin urmare, importurile din Indonezia ar trebui să continue să aprovizioneze piața din Uniune, dar la prețuri echitabile. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.

| (142) | În orice caz, având în vedere constatările anchetei, chiar dacă întreaga cantitate de MSG necesară societății în cauză ar fi importată din Indonezia, rentabilitatea societății în ceea ce privește activitatea care implică MSG ar rămâne pozitivă. Acest scenariu extrem de pesimist nu ține cont de posibilitatea că respectiva parte din taxă ar putea fi, cel puțin parțial, suportată de clienții săi finali. |
| --- | --- |

(142)

În orice caz, având în vedere constatările anchetei, chiar dacă întreaga cantitate de MSG necesară societății în cauză ar fi importată din Indonezia, rentabilitatea societății în ceea ce privește activitatea care implică MSG ar rămâne pozitivă. Acest scenariu extrem de pesimist nu ține cont de posibilitatea că respectiva parte din taxă ar putea fi, cel puțin parțial, suportată de clienții săi finali.

6.5.   Interesul furnizorilor

| (143) | Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Prin urmare, absența unor măsuri nu ar afecta situația furnizorilor. |
| --- | --- |

(143)

Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Prin urmare, absența unor măsuri nu ar afecta situația furnizorilor.

6.6.   Alte argumente

| (144) | Mai multe părți interesate au susținut faptul că industria din Uniune a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii și au afirmat că măsurile antidumping impuse în cazul importurilor din Indonezia i-ar consolida poziția, ceea ce nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(144)

Mai multe părți interesate au susținut faptul că industria din Uniune a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii și au afirmat că măsurile antidumping impuse în cazul importurilor din Indonezia i-ar consolida poziția, ceea ce nu ar fi în interesul Uniunii.

| (145) | Ancheta a evidențiat în mod clar că unicul producător din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut cota de piață în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut crește nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-un număr de alte țări terțe, beneficiind de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(145)

Ancheta a evidențiat în mod clar că unicul producător din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut cota de piață în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut crește nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-un număr de alte țări terțe, beneficiind de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.

| (146) | Unele părți interesate au susținut, de asemenea, faptul că nu ar exista o alternativă la importurile din Indonezia, deoarece nivelul prețurilor aferente importurilor din alte țări terțe este foarte ridicat. |
| --- | --- |

(146)

Unele părți interesate au susținut, de asemenea, faptul că nu ar exista o alternativă la importurile din Indonezia, deoarece nivelul prețurilor aferente importurilor din alte țări terțe este foarte ridicat.

| (147) | S-a reamintit că, pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost semnificativă. Importurile din țările terțe au suferit, de asemenea, pe de urma presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și au pierdut un volum semnificativ de vânzări și cote importante de piață din cauza importurilor din Indonezia. Instituirea de taxe în cazul importurilor de MSG din Indonezia ar trebui să permită altor țări terțe, precum Brazilia, Coreea și Vietnam, să recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. În ceea ce privește prețurile, scopul măsurilor antidumping ar trebui să fie acela de a stabili condiții de concurență echitabile în Uniune, permițând astfel intrarea importurilor în Uniune la niveluri de preț echitabile. Ancheta a indicat faptul că nu se așteaptă ca instituirea de taxe să aibă un efect semnificativ asupra situației industriei din aval. Prin urmare, argumentul potrivit căruia nu există surse alternative de aprovizionare a fost respins. |
| --- | --- |

(147)

S-a reamintit că, pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost semnificativă. Importurile din țările terțe au suferit, de asemenea, pe de urma presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și au pierdut un volum semnificativ de vânzări și cote importante de piață din cauza importurilor din Indonezia. Instituirea de taxe în cazul importurilor de MSG din Indonezia ar trebui să permită altor țări terțe, precum Brazilia, Coreea și Vietnam, să recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. În ceea ce privește prețurile, scopul măsurilor antidumping ar trebui să fie acela de a stabili condiții de concurență echitabile în Uniune, permițând astfel intrarea importurilor în Uniune la niveluri de preț echitabile. Ancheta a indicat faptul că nu se așteaptă ca instituirea de taxe să aibă un efect semnificativ asupra situației industriei din aval. Prin urmare, argumentul potrivit căruia nu există surse alternative de aprovizionare a fost respins.

6.7.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (148) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu au existat motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea de măsuri provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(148)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu au existat motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea de măsuri provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia nu este în interesul Uniunii.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (149) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(149)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (150) | Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(150)

Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (151) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Întrucât Comisia a constatat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să producă efecte numai în cel de-al treilea an al perioadei luate în considerare, marja de profit a fost stabilită în funcție de primii doi ani ai perioadei respective, în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Comisia a considerat corespunzătoare utilizarea marjei de profit medii ponderate, astfel cum a fost stabilită în considerentul 89. A fost stabilită o marjă de profit între 5 % și 15 %. Din motive de confidențialitate, nu se poate indica o marjă de profit mai precisă. Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit calculat astfel la costul de producție al industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. Marjele de prejudiciu calculate cu profituri de 5 % și, respectiv, 15 % sunt raportate în tabelul din considerentul 154. |
| --- | --- |

(151)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Întrucât Comisia a constatat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să producă efecte numai în cel de-al treilea an al perioadei luate în considerare, marja de profit a fost stabilită în funcție de primii doi ani ai perioadei respective, în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Comisia a considerat corespunzătoare utilizarea marjei de profit medii ponderate, astfel cum a fost stabilită în considerentul 89. A fost stabilită o marjă de profit între 5 % și 15 %. Din motive de confidențialitate, nu se poate indica o marjă de profit mai precisă. Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit calculat astfel la costul de producție al industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. Marjele de prejudiciu calculate cu profituri de 5 % și, respectiv, 15 % sunt raportate în tabelul din considerentul 154.

| (152) | După cum s-a menționat în considerentul 64, un producător-exportator a afirmat că nivelurile de puritate ale MSG importat în Uniune și cele ale MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pot fi diferite și că, prin urmare, ar trebui operată o ajustare corespunzătoare. Din motivele stabilite în același considerent, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(152)

După cum s-a menționat în considerentul 64, un producător-exportator a afirmat că nivelurile de puritate ale MSG importat în Uniune și cele ale MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pot fi diferite și că, prin urmare, ar trebui operată o ajustare corespunzătoare. Din motivele stabilite în același considerent, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.

7.2.   Măsuri provizorii

| (153) | Ar trebui impuse măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de dumping și de prejudiciu. |
| --- | --- |

(153)

Ar trebui impuse măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de dumping și de prejudiciu.

| (154) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie să fie după cum urmează:









  (%) |
| --- | --- |
| Țara | Societatea | Marja de dumping | Marja de prejudiciu | Taxa antidumping provizorie |
| Indonezia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6-39,8] | 7,0 |
| Indonezia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9-43,6] | 13,3 |
| Indonezia | Toate celelalte societăți | 28,4 | [31,4-47,0] | 28,4 |

(154)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie să fie după cum urmează:

(%)

Țara

Societatea

Marja de dumping

Marja de prejudiciu

Taxa antidumping provizorie

Indonezia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6-39,8]

7,0

Indonezia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9-43,6]

13,3

Indonezia

Toate celelalte societăți

28,4

[31,4-47,0]

28,4

| (155) | Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză pe parcursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale. |
| --- | --- |

(155)

Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză pe parcursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

| (156) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele entității sau în cazul în care creează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista de societăți cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă acest lucru este justificat. |
| --- | --- |

(156)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele entității sau în cazul în care creează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista de societăți cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă acest lucru este justificat.

| (157) | Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(157)

Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (158) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei. |
| --- | --- |

(158)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.

8.   DISPOZIȚII FINALE

| (159) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț până la un termen-limită stabilit. |
| --- | --- |

(159)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț până la un termen-limită stabilit.

| (160) | Constatările privind instituirea de taxe realizate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii de măsuri definitive, |
| --- | --- |

(160)

Constatările privind instituirea de taxe realizate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii de măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor de glutamat monosodic, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (codul TARIC 2922420010), originar din Indonezia.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping provizorie
  (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Toate celelalte societăți | 28,4 | B999 |

Societatea

Taxa antidumping provizorie

(%)

Codul adițional TARIC

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Toate celelalte societăți

28,4

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale valabile, care să corespundă cerințelor prevăzute în anexă, autorităților vamale ale statelor membre. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita să fie informate cu privire la datele și la considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita să fie informate cu privire la datele și la considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | transmite Comisiei observații scrise; și |
| --- | --- |

(b)

transmite Comisiei observații scrise; și

| (c) | solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț.

(2)   În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot transmite observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 august 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de glutamat monosodic originar din Indonezia (JO C 349, 29.11.2013, p. 5).

2

(3)  JO C 349, 29.11.2013, p. 14.

3

(4)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

4

(5)  A coincis cu exercițiile financiare — aprilie-martie — ale unicului producător din Uniune (exercițiul financiar 2010/2011, exercițiul financiar 2011/2012, exercițiul financiar 2012/2013, perioada de anchetă)

5

(6)  JO L 97, 12.4.2007, p. 6.

6

(7)  Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1).

7

(8)  Prețurile medii nu includ taxele antidumping aflate în vigoare.

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 259/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 în ceea ce privește utilizarea fosfaților și a altor compuși ai fosforului în detergenții de rufe destinați consumatorilor și în detergenții pentru mașini automate de spălat vase destinați consumatorilor (JO L 94, 30.3.2012, p. 16).

10

(11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

11

---

ANEXĂ

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:

| — | Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

—

Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

| — | Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că (volumul) de glutamat monosodic vândut pentru export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Indonezia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

—

Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că (volumul) de glutamat monosodic vândut pentru export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Indonezia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

Data și semnătura

---

| 21.8.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 246/26

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 905/2014 AL COMISIEI

din 20 august 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 august 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 21.8.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 246/28

---

DECIZIA COMISIEI

din 18 decembrie 2013

privind ajutorul de stat SA.33229 (2012/C) — (ex 2011/N) — Restructurarea NLB — Slovenia pe care Slovenia intenționează să îl acorde băncii Nova Ljubljanska banka d.d.

[notificată cu numărul C(2013) 9632]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/535/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

în urma invitației adresate statelor membre și altor părți interesate de a-și prezenta observațiile cu privire la dispozițiile respective (1),

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 14 ianuarie 2011 autoritățile slovene au notificat o recapitalizare a băncii Nova Ljubljanska banka d.d. (denumită în continuare „NLB d.d.”), în valoare de 250 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(1)

La 14 ianuarie 2011 autoritățile slovene au notificat o recapitalizare a băncii Nova Ljubljanska banka d.d. (denumită în continuare „NLB d.d.”), în valoare de 250 de milioane EUR.

| (2) | Prin decizia din 7 martie 2011 (2) (denumită în continuare „decizia privind prima salvare”), Comisia Europeană a autorizat acordarea unui prim ajutor de recapitalizare în favoarea NLB d.d. pentru o perioadă de șase luni și cu condiția prezentării unui plan de restructurare. |
| --- | --- |

(2)

Prin decizia din 7 martie 2011 (2) (denumită în continuare „decizia privind prima salvare”), Comisia Europeană a autorizat acordarea unui prim ajutor de recapitalizare în favoarea NLB d.d. pentru o perioadă de șase luni și cu condiția prezentării unui plan de restructurare.

| (3) | Autoritățile slovene au notificat un plan de restructurare la 22 iulie 2011 și au transmis actualizări suplimentare ale acestui plan la 6 septembrie 2011 și la 26 martie 2012. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile slovene au notificat un plan de restructurare la 22 iulie 2011 și au transmis actualizări suplimentare ale acestui plan la 6 septembrie 2011 și la 26 martie 2012.

| (4) | La 16 mai 2012, autoritățile slovene au informat Comisia cu privire la intenția de a acorda NLB d.d. o a doua recapitalizare. Măsura a fost notificată la 6 iunie 2012. |
| --- | --- |

(4)

La 16 mai 2012, autoritățile slovene au informat Comisia cu privire la intenția de a acorda NLB d.d. o a doua recapitalizare. Măsura a fost notificată la 6 iunie 2012.

| (5) | Prin decizia din 2 iulie 2012 (denumită în continuare „decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii”), Comisia a aprobat cea de a doua recapitalizare a NLB d.d. și a deschis, în același timp, o procedură de investigație aprofundată în urma îndoielilor cu privire la capacitatea NLB d.d de a reveni la viabilitate și cu privire la asigurarea unei repartizări corespunzătoare a sarcinilor și a unor măsuri suficiente de limitare a denaturării concurenței în cadrul planului de restructurare care i-a fost prezentat. |
| --- | --- |

(5)

Prin decizia din 2 iulie 2012 (denumită în continuare „decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii”), Comisia a aprobat cea de a doua recapitalizare a NLB d.d. și a deschis, în același timp, o procedură de investigație aprofundată în urma îndoielilor cu privire la capacitatea NLB d.d de a reveni la viabilitate și cu privire la asigurarea unei repartizări corespunzătoare a sarcinilor și a unor măsuri suficiente de limitare a denaturării concurenței în cadrul planului de restructurare care i-a fost prezentat.

| (6) | La data de 22 noiembrie 2012, decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (3). Comisia nu a primit nicio observație. |
| --- | --- |

(6)

La data de 22 noiembrie 2012, decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (3). Comisia nu a primit nicio observație.

| (7) | În urma deciziei privind a doua salvare și de inițiere a procedurii, autoritățile slovene au notificat la 7 ianuarie 2013 un plan de restructurare revizuit, o versiune modificată a acestuia fiind prezentată la 25 martie 2013. Ulterior, autoritățile slovene au prezentat în decembrie 2013 o nouă versiune modificată a planului. Versiunea planului transmisă Comisiei în decembrie 2013 este denumită în prezenta decizie „planul de restructurare”. |
| --- | --- |

(7)

În urma deciziei privind a doua salvare și de inițiere a procedurii, autoritățile slovene au notificat la 7 ianuarie 2013 un plan de restructurare revizuit, o versiune modificată a acestuia fiind prezentată la 25 martie 2013. Ulterior, autoritățile slovene au prezentat în decembrie 2013 o nouă versiune modificată a planului. Versiunea planului transmisă Comisiei în decembrie 2013 este denumită în prezenta decizie „planul de restructurare”.

| (8) | În perioada 2 iulie 2012-9 decembrie 2013, autoritățile slovene au prezentat, în urma unor solicitări ale Comisiei, o serie de informații suplimentare. |
| --- | --- |

(8)

În perioada 2 iulie 2012-9 decembrie 2013, autoritățile slovene au prezentat, în urma unor solicitări ale Comisiei, o serie de informații suplimentare.

| (9) | La 10 aprilie 2013, Comisia a concluzionat, în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), că Slovenia se confrunta cu dezechilibre economice excesive. În cadrul PDM, Slovenia a trebuit să efectueze o simulare de criză la nivelul diferitelor instituții financiare și la nivelul sistemului financiar ca întreg, precum și o evaluare a calității activelor în sectorul bancar din Slovenia (denumite în continuare „ECA/SC”). Acestea au fost realizate de consultanți independenți. Planul de restructurare cuprinde rezultatele obținute în urma ECA/SC. |
| --- | --- |

(9)

La 10 aprilie 2013, Comisia a concluzionat, în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), că Slovenia se confrunta cu dezechilibre economice excesive. În cadrul PDM, Slovenia a trebuit să efectueze o simulare de criză la nivelul diferitelor instituții financiare și la nivelul sistemului financiar ca întreg, precum și o evaluare a calității activelor în sectorul bancar din Slovenia (denumite în continuare „ECA/SC”). Acestea au fost realizate de consultanți independenți. Planul de restructurare cuprinde rezultatele obținute în urma ECA/SC.

| (10) | Din motive de urgență, Republica Slovenia acceptă că, în mod excepțional, prezenta decizie este adoptată în limba engleză. |
| --- | --- |

(10)

Din motive de urgență, Republica Slovenia acceptă că, în mod excepțional, prezenta decizie este adoptată în limba engleză.

2.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI CAUZA PROBLEMELOR ACESTUIA

| (11) | NLB d.d. și filialele sale (denumite în continuare „NLB” sau „banca”) reprezintă cel mai mare grup bancar și financiar din Slovenia. Începând cu 30 septembrie 2012, acest grup este alcătuit din NLB d.d. și 47 de bănci, societăți, sucursale și reprezentanțe în străinătate. NLB este un actor bancar important în Slovenia și în Europa de Sud-Est. Începând cu 30 septembrie 2012, NLB reprezintă aproximativ 30 % din sectorul bancar sloven în ceea ce privește activele totale, clasându-se printre primele trei bănci din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Kosovo și Republika Srpska și pe poziția a șasea în Bosnia și Herțegovina. Serviciile bancare reprezintă domeniul de activitate cel mai important al NLB, cu toate că NLB furnizează și alte servicii financiare, cum ar fi serviciile de asigurare, de gestionare a activelor, de leasing, de factoring și de forfetare. |
| --- | --- |

(11)

NLB d.d. și filialele sale (denumite în continuare „NLB” sau „banca”) reprezintă cel mai mare grup bancar și financiar din Slovenia. Începând cu 30 septembrie 2012, acest grup este alcătuit din NLB d.d. și 47 de bănci, societăți, sucursale și reprezentanțe în străinătate. NLB este un actor bancar important în Slovenia și în Europa de Sud-Est. Începând cu 30 septembrie 2012, NLB reprezintă aproximativ 30 % din sectorul bancar sloven în ceea ce privește activele totale, clasându-se printre primele trei bănci din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Kosovo și Republika Srpska și pe poziția a șasea în Bosnia și Herțegovina. Serviciile bancare reprezintă domeniul de activitate cel mai important al NLB, cu toate că NLB furnizează și alte servicii financiare, cum ar fi serviciile de asigurare, de gestionare a activelor, de leasing, de factoring și de forfetare.

| (12) | NLB a primit ratinguri negative din partea agențiilor de rating Moody (Caa2) și Fitch (BB-). Ambele ratinguri au fost degradate în 2013. Această degradare s-a datorat în principal unei concentrări și unei noi deteriorări a portofoliului de credite și poziției modeste ocupate de bancă în mediul actual al pieței, atât pe plan financiar, cât și din punctul de vedere al capitalului. |
| --- | --- |

(12)

NLB a primit ratinguri negative din partea agențiilor de rating Moody (Caa2) și Fitch (BB-). Ambele ratinguri au fost degradate în 2013. Această degradare s-a datorat în principal unei concentrări și unei noi deteriorări a portofoliului de credite și poziției modeste ocupate de bancă în mediul actual al pieței, atât pe plan financiar, cât și din punctul de vedere al capitalului.

| (13) | În Slovenia, NLB oferă o gamă completă de servicii bancare pentru persoane fizice și juridice, cu accent pe piața serviciilor bancare din segmentul cu amănuntul. NLB desfășoară activități și în domeniul băncilor private, al serviciilor bancare pentru întreprinderi și al băncilor de investiții. |
| --- | --- |

(13)

În Slovenia, NLB oferă o gamă completă de servicii bancare pentru persoane fizice și juridice, cu accent pe piața serviciilor bancare din segmentul cu amănuntul. NLB desfășoară activități și în domeniul băncilor private, al serviciilor bancare pentru întreprinderi și al băncilor de investiții.

| (14) | La 30 iunie 2013, NLB avea următoarea structură de capital: Republica Slovenia deținea 77,51 % din acțiunile NLB, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % și Poteza borzno posredniška družba, d.d. (aflată în procedura de faliment) 2,24 %. |
| --- | --- |

(14)

La 30 iunie 2013, NLB avea următoarea structură de capital: Republica Slovenia deținea 77,51 % din acțiunile NLB, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % și Poteza borzno posredniška družba, d.d. (aflată în procedura de faliment) 2,24 %.

| (15) | La 31 decembrie 2012, NLB deținea active în valoare totală de 14,3 miliarde EUR și depozite totale de aproximativ 9,1 miliarde EUR, alcătuite din depozite ale persoanelor fizice (6,5 miliarde EUR), depozite ale persoanelor juridice (2 miliarde EUR) și depozite ale statului (0,6 miliarde EUR). În plus, NLB dispunea de 112 milioane EUR din titluri de creanță aflate în circulație. La aceeași dată, valoarea totală a portofoliului de credite al NLB, oferit sectorului nebancar era de aproximativ 9,5 miliarde EUR. Raportul credite acordate/depozite atrase era de 104 % (comparativ cu 105 % în 2011 și 127 % în 2010). |
| --- | --- |

(15)

La 31 decembrie 2012, NLB deținea active în valoare totală de 14,3 miliarde EUR și depozite totale de aproximativ 9,1 miliarde EUR, alcătuite din depozite ale persoanelor fizice (6,5 miliarde EUR), depozite ale persoanelor juridice (2 miliarde EUR) și depozite ale statului (0,6 miliarde EUR). În plus, NLB dispunea de 112 milioane EUR din titluri de creanță aflate în circulație. La aceeași dată, valoarea totală a portofoliului de credite al NLB, oferit sectorului nebancar era de aproximativ 9,5 miliarde EUR. Raportul credite acordate/depozite atrase era de 104 % (comparativ cu 105 % în 2011 și 127 % în 2010).

| (16) | Principala cauză a problemelor NLB este creșterea numărului de credite neperformante, de la 0,6 miliarde EUR în 2008 (3,8 % din volumul total de împrumuturi) la 3,7 miliarde EUR în decembrie 2012 (28,2 % din volumul total de împrumuturi). Acel nivel scăzut de performanță a apărut în contextul unei presiuni semnificative asupra adecvării capitalului NLB ca urmare a deteriorării calității portofoliului de active, a unor grade mai mari de adecvare a capitalului, impuse de autoritatea de reglementare și așteptate de investitori, și a disponibilității reduse de capital, de finanțare prin îndatorare și, în special, de finanțare interbancară. |
| --- | --- |

(16)

Principala cauză a problemelor NLB este creșterea numărului de credite neperformante, de la 0,6 miliarde EUR în 2008 (3,8 % din volumul total de împrumuturi) la 3,7 miliarde EUR în decembrie 2012 (28,2 % din volumul total de împrumuturi). Acel nivel scăzut de performanță a apărut în contextul unei presiuni semnificative asupra adecvării capitalului NLB ca urmare a deteriorării calității portofoliului de active, a unor grade mai mari de adecvare a capitalului, impuse de autoritatea de reglementare și așteptate de investitori, și a disponibilității reduse de capital, de finanțare prin îndatorare și, în special, de finanțare interbancară.

| (17) | Înainte de declanșarea crizei financiare în 2008, strategia de creștere a NLB a fost susținută de condiții economice favorabile. Între 2002 și 2009, portofoliul de credite al NLB (credite nete) a crescut cu 15 % pe an, iar depozitele au crescut cu 8 %. În special acordarea de împrumuturi sectorului întreprinderilor a determinat această creșterea importantă. |
| --- | --- |

(17)

Înainte de declanșarea crizei financiare în 2008, strategia de creștere a NLB a fost susținută de condiții economice favorabile. Între 2002 și 2009, portofoliul de credite al NLB (credite nete) a crescut cu 15 % pe an, iar depozitele au crescut cu 8 %. În special acordarea de împrumuturi sectorului întreprinderilor a determinat această creșterea importantă.

| (18) | Pe lângă această creștere organică, NLB s-a dezvoltat prin achiziționarea mai multor filiale bancare din Europa de Sud-Est, precum și în urma unei creșteri organice și prin crearea unor noi entități în segmentele de leasing, de factoring/forfetare, de asigurări de viață/fonduri de pensii și de gestionare a activelor. |
| --- | --- |

(18)

Pe lângă această creștere organică, NLB s-a dezvoltat prin achiziționarea mai multor filiale bancare din Europa de Sud-Est, precum și în urma unei creșteri organice și prin crearea unor noi entități în segmentele de leasing, de factoring/forfetare, de asigurări de viață/fonduri de pensii și de gestionare a activelor.

| (19) | Tabelul 1 prezintă evoluția activelor NLB în Slovenia și Europa de Sud-Est în perioada 31 decembrie 2006-30 septembrie 2012.

  Tabelul 1


  Totalul cotelor deținute de NLB pe piața activelor













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9M 2012 |
| Active totale ale grupului NLB ( în milioane EUR) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Slovenia | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Federația Bosniei și Herțegovinei | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnia și Herțegovina - Republika Srpska | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Muntenegru | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosovo | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Macedonia | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbia | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

Tabelul 1 prezintă evoluția activelor NLB în Slovenia și Europa de Sud-Est în perioada 31 decembrie 2006-30 septembrie 2012.

Tabelul 1

Totalul cotelor deținute de NLB pe piața activelor

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9M 2012

Active totale ale grupului NLB ( în milioane EUR)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Slovenia

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Federația Bosniei și Herțegovinei

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnia și Herțegovina - Republika Srpska

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Muntenegru

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosovo

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Macedonia

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbia

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | NLB a avut profit în perioada 2003-2008. Cu toate acestea, din 2009 înregistrează pierderi după impozitare. Aceste pierderi s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, 202 milioane EUR în 2010, 239 de milioane EUR în 2011 și 273,5 milioane EUR în 2012. În primul semestru al anului 2013, NLB a înregistrat după impozitare pierderi de 91,2 milioane EUR. Portofoliul de credite al NLB a început să se deterioreze în 2009. Numărul de credite neperformante a crescut de la 3,8 % în 2008 la 28,2 % în decembrie 2012. |
| --- | --- |

(20)

NLB a avut profit în perioada 2003-2008. Cu toate acestea, din 2009 înregistrează pierderi după impozitare. Aceste pierderi s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, 202 milioane EUR în 2010, 239 de milioane EUR în 2011 și 273,5 milioane EUR în 2012. În primul semestru al anului 2013, NLB a înregistrat după impozitare pierderi de 91,2 milioane EUR. Portofoliul de credite al NLB a început să se deterioreze în 2009. Numărul de credite neperformante a crescut de la 3,8 % în 2008 la 28,2 % în decembrie 2012.

| (21) | La 30 iunie 2013, valoarea capitalului reglementat al NLB era de 1 074,3 milioane EUR. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în Regulamentul UE privind cerințele de capital (4) (denumit în continuare „CRR”) era de 8,5 %. |
| --- | --- |

(21)

La 30 iunie 2013, valoarea capitalului reglementat al NLB era de 1 074,3 milioane EUR. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în Regulamentul UE privind cerințele de capital (4) (denumit în continuare „CRR”) era de 8,5 %.

| (22) | La 4 decembrie 2013, rezultatele obținute în urma ECA/SC au relevat faptul că NLB a avut un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR (5) în scenariul defavorabil. |
| --- | --- |

(22)

La 4 decembrie 2013, rezultatele obținute în urma ECA/SC au relevat faptul că NLB a avut un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR (5) în scenariul defavorabil.

3.   MĂSURILE DE AJUTOR

| (23) | Până în prezent, NLB a beneficiat de următoarele măsuri de ajutor de stat:






  (i) | o primă recapitalizare în valoare de 250 de milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011; |
| --- | --- | --- |

(23)

Până în prezent, NLB a beneficiat de următoarele măsuri de ajutor de stat:

(i)

o primă recapitalizare în valoare de 250 de milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011;

| (ii) | a doua recapitalizare în valoare de 382,9 milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012. |
| --- | --- |

(ii)

a doua recapitalizare în valoare de 382,9 milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

| (24) | În plus față de cele două recapitalizări, Slovenia intenționează să pună în aplicare două măsuri suplimentare în favoarea NLB:






  (iii) | o a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR; și |
| --- | --- | --- |

(24)

În plus față de cele două recapitalizări, Slovenia intenționează să pună în aplicare două măsuri suplimentare în favoarea NLB:

(iii)

o a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR; și

| (iv) | un transfer către SGAB a unui grup de active depreciate alcătuit din credite neperformante (pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR) și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR). |
| --- | --- |

(iv)

un transfer către SGAB a unui grup de active depreciate alcătuit din credite neperformante (pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR) și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR).

3.1.   PRIMA RECAPITALIZARE A NLB

| (25) | În 2009 și 2010, NLB a înregistrat pierderi după mai mulți ani de profit, în principal ca urmare a degradării situației economice. Creșterea economică slabă și șomajul în creștere au diminuat cererea de împrumuturi și au cauzat creșteri semnificative ale gradului de depreciere a împrumuturilor. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, a scăzut în cazul NLB de la 6,9 % în 2009 la 6 % în 2010. În iulie 2010, Banca Sloveniei a cerut NLB să își consolideze poziția de capital. Ca rezultat, NLB a decis să strângă mai mult capital. |
| --- | --- |

(25)

În 2009 și 2010, NLB a înregistrat pierderi după mai mulți ani de profit, în principal ca urmare a degradării situației economice. Creșterea economică slabă și șomajul în creștere au diminuat cererea de împrumuturi și au cauzat creșteri semnificative ale gradului de depreciere a împrumuturilor. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, a scăzut în cazul NLB de la 6,9 % în 2009 la 6 % în 2010. În iulie 2010, Banca Sloveniei a cerut NLB să își consolideze poziția de capital. Ca rezultat, NLB a decis să strângă mai mult capital.

| (26) | NLB preconiza să strângă un capital propriu în valoare de 250 de milioane EUR, echivalent cu 1,6 % din activele sale ponderate în funcție de risc (denumite în continuare „APR”), printr-o ofertă publică de acțiuni. Majorarea de capital s-a efectuat în două tranșe. În prima etapă, s-au oferit acțiuni spre subscriere acționarilor existenți (valoarea totală subscrisă a fost de 89,2 milioane EUR, iar statul și-a exercitat pe deplin drepturile de preemțiune). În a doua etapă, acțiunile rămase au fost oferite publicului. Cu toate acestea, din cauza lipsei de interes din partea publicului, acțiunile NLB au fost în cele din urmă subscrise în totalitate de către Slovenia. |
| --- | --- |

(26)

NLB preconiza să strângă un capital propriu în valoare de 250 de milioane EUR, echivalent cu 1,6 % din activele sale ponderate în funcție de risc (denumite în continuare „APR”), printr-o ofertă publică de acțiuni. Majorarea de capital s-a efectuat în două tranșe. În prima etapă, s-au oferit acțiuni spre subscriere acționarilor existenți (valoarea totală subscrisă a fost de 89,2 milioane EUR, iar statul și-a exercitat pe deplin drepturile de preemțiune). În a doua etapă, acțiunile rămase au fost oferite publicului. Cu toate acestea, din cauza lipsei de interes din partea publicului, acțiunile NLB au fost în cele din urmă subscrise în totalitate de către Slovenia.

| (27) | Acea primă recapitalizare a fost aprobată de Comisie în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011, sub forma unui ajutor temporar de salvare. Comisia a precizat faptul că va evalua mai amănunțit aspectul repartizării sarcinilor cu ocazia examinării planului de restructurare pe care Slovenia se angajase să îl furnizeze (6). |
| --- | --- |

(27)

Acea primă recapitalizare a fost aprobată de Comisie în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011, sub forma unui ajutor temporar de salvare. Comisia a precizat faptul că va evalua mai amănunțit aspectul repartizării sarcinilor cu ocazia examinării planului de restructurare pe care Slovenia se angajase să îl furnizeze (6).

3.2.   A DOUA RECAPITALIZARE A NLB

| (28) | În mai 2011, Banca Sloveniei a solicitat o consolidare suplimentară a poziției de capital a NLB. |
| --- | --- |

(28)

În mai 2011, Banca Sloveniei a solicitat o consolidare suplimentară a poziției de capital a NLB.

| (29) | În absența unei soluții din partea unui investitor privat, Slovenia a pus la dispoziția NLB 382,9 milioane EUR, sub forma unor instrumente convertibile contingente (denumite în continuare „ICC”) care se încadrează în categoria instrumentelor de capital de bază de nivel 1 în temeiul regulamentelor aplicabile. În martie 2013, NLB a transformat ICC în acțiuni proprii obișnuite, în conformitate cu clauzele acordului care guvernează ICC. |
| --- | --- |

(29)

În absența unei soluții din partea unui investitor privat, Slovenia a pus la dispoziția NLB 382,9 milioane EUR, sub forma unor instrumente convertibile contingente (denumite în continuare „ICC”) care se încadrează în categoria instrumentelor de capital de bază de nivel 1 în temeiul regulamentelor aplicabile. În martie 2013, NLB a transformat ICC în acțiuni proprii obișnuite, în conformitate cu clauzele acordului care guvernează ICC.

| (30) | Cea de a doua recapitalizare a fost aprobată de Comisie prin decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii (7). |
| --- | --- |

(30)

Cea de a doua recapitalizare a fost aprobată de Comisie prin decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii (7).

3.3.   A TREIA RECAPITALIZARE A NLB

| (31) | În urma rezultatelor ECA/SC și având în vedere conținutul planului de restructurare, inclusiv cedarea de active și transferul anumitor active depreciate către SGAB, NLB înregistrează un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR. După ce a luat în considerare efectul recapitalizării interne planificate a datoriile subordonate (care va reduce nevoia de capital a NLB cu 250 de milioane EUR), statul va furniza NLB un capital suplimentar de 1,558 miliarde EUR, sub formă de obligațiuni de stat și numerar, pentru a permite băncii să revină la viabilitate. |
| --- | --- |

(31)

În urma rezultatelor ECA/SC și având în vedere conținutul planului de restructurare, inclusiv cedarea de active și transferul anumitor active depreciate către SGAB, NLB înregistrează un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR. După ce a luat în considerare efectul recapitalizării interne planificate a datoriile subordonate (care va reduce nevoia de capital a NLB cu 250 de milioane EUR), statul va furniza NLB un capital suplimentar de 1,558 miliarde EUR, sub formă de obligațiuni de stat și numerar, pentru a permite băncii să revină la viabilitate.

3.4.   TRANSFERUL ACTIVELOR DEPRECIATE CĂTRE SGAB

| (32) | Legea slovenă privind stabilitatea băncilor, care a intrat în vigoare în decembrie 2012, oferă cadrul general pentru emiterea de garanții pentru finanțarea transferului de active istorice de la bănci către SGAB sau către un vehicul investițional. Această lege permite, de asemenea, efectuarea de recapitalizări, în vederea combaterii pierderilor suferite de astfel de bănci în urma transferului de active la valoarea economică pe termen lung a acestora. |
| --- | --- |

(32)

Legea slovenă privind stabilitatea băncilor, care a intrat în vigoare în decembrie 2012, oferă cadrul general pentru emiterea de garanții pentru finanțarea transferului de active istorice de la bănci către SGAB sau către un vehicul investițional. Această lege permite, de asemenea, efectuarea de recapitalizări, în vederea combaterii pierderilor suferite de astfel de bănci în urma transferului de active la valoarea economică pe termen lung a acestora.

| (33) | În mai 2013, Slovenia a elaborat un program național de reformă care vizează punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei de către UE. Respectivul program național de reformă include transferul de active depreciate de la cele mai importante trei bănci din Slovenia, inclusiv NLB, către SGAB. Printre activele care urmează să fie transferate către SGAB se numără: societăți falimentate, creanțe de restructurat, creanțe cu garanții reale imobiliare, holdinguri financiare și alte împrumuturi neperformante. |
| --- | --- |

(33)

În mai 2013, Slovenia a elaborat un program național de reformă care vizează punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei de către UE. Respectivul program național de reformă include transferul de active depreciate de la cele mai importante trei bănci din Slovenia, inclusiv NLB, către SGAB. Printre activele care urmează să fie transferate către SGAB se numără: societăți falimentate, creanțe de restructurat, creanțe cu garanții reale imobiliare, holdinguri financiare și alte împrumuturi neperformante.

| (34) | La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu active în valoare de 1,9 miliarde EUR care urmează să fie transferate de la NLB către SAAB. De la acea dată, lista a fost actualizată de mai multe ori, iar valoarea portofoliului de active care urmează să fie transferate este de 2,2 miliarde EUR (valoare nominală) pentru împrumuturi și de 94 de milioane EUR (valoare de piață) pentru capitaluri proprii. |
| --- | --- |

(34)

La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu active în valoare de 1,9 miliarde EUR care urmează să fie transferate de la NLB către SAAB. De la acea dată, lista a fost actualizată de mai multe ori, iar valoarea portofoliului de active care urmează să fie transferate este de 2,2 miliarde EUR (valoare nominală) pentru împrumuturi și de 94 de milioane EUR (valoare de piață) pentru capitaluri proprii.

4.   PLANUL DE RESTRUCTURARE ȘI ANGAJAMENTE

| (35) | Autoritățile slovene au prezentat un plan de restructurare care cuprinde o perioadă de restructurare din 2013 până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile slovene au prezentat un plan de restructurare care cuprinde o perioadă de restructurare din 2013 până la 31 decembrie 2017.

| (36) | Principalii piloni ai planului de restructurare sunt o guvernanță corporativă consolidată și o mai bună gestionare a riscurilor, o reorientare spre piețele principale ale băncii, o scădere a numărului de credite neperformante și un program de reducere a cheltuielilor. Planul de restructurare include previziuni financiare pentru NLB până la 31 decembrie 2017 în cadrul unui scenariu de bază și ține cont, de asemenea, de un scenariu defavorabil elaborat în cadrul ECA/SC. |
| --- | --- |

(36)

Principalii piloni ai planului de restructurare sunt o guvernanță corporativă consolidată și o mai bună gestionare a riscurilor, o reorientare spre piețele principale ale băncii, o scădere a numărului de credite neperformante și un program de reducere a cheltuielilor. Planul de restructurare include previziuni financiare pentru NLB până la 31 decembrie 2017 în cadrul unui scenariu de bază și ține cont, de asemenea, de un scenariu defavorabil elaborat în cadrul ECA/SC.

| (37) | Slovenia a prezentat o serie de angajamente, precizate în anexă. Pentru a se asigura respectarea angajamentelor asumate de Slovenia, va fi desemnat un mandatar însărcinat cu monitorizarea. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea își va desfășura activitatea pe toată durata planului de restructurare. |
| --- | --- |

(37)

Slovenia a prezentat o serie de angajamente, precizate în anexă. Pentru a se asigura respectarea angajamentelor asumate de Slovenia, va fi desemnat un mandatar însărcinat cu monitorizarea. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea își va desfășura activitatea pe toată durata planului de restructurare.

4.1.   REVENIREA LA VIABILITATE PE TERMEN LUNG

| (38) | Cele două probleme majore în ceea ce privește revenirea NLB la viabilitate sunt: (i) introducerea unor structuri și dispoziții moderne de guvernanță corporativă, prin care să se garanteze o orientare spre afaceri a deciziilor NLB; și (ii) revizuirea politicilor sale de credit și a proceselor de gestionare a riscurilor, în special în ceea ce privește gestionarea riscului de credit. |
| --- | --- |

(38)

Cele două probleme majore în ceea ce privește revenirea NLB la viabilitate sunt: (i) introducerea unor structuri și dispoziții moderne de guvernanță corporativă, prin care să se garanteze o orientare spre afaceri a deciziilor NLB; și (ii) revizuirea politicilor sale de credit și a proceselor de gestionare a riscurilor, în special în ceea ce privește gestionarea riscului de credit.

| (39) | Schimbările din cadrul guvernanței corporative menționate în anexă vor fi puse în aplicare într-o perioadă de trei luni de la data adoptării prezentei decizii, în conformitate cu Directiva UE privind cerințele de capital (8) și cu legislația internă a Sloveniei. Modificările rezultate la nivelul regulamentelor de funcționare și al normelor interne în cadrul NLB vizează garantarea faptului că singurul care va deține competențele și responsabilitățile pentru gestionarea activităților zilnice ale NLB, în mod independent și în interesul exclusiv al băncii, va fi consiliul de administrație al NLB. Drept urmare, în relația dintre bancă și acționarii acesteia, în special cu Republica Slovenia, se va aplica principiul deplinei concurențe. În această privință, Slovenia se angajează să nu intervină în procesul de numire a membrilor consiliului de supraveghere și a directorilor executivi decât pentru exercitarea drepturilor sale de acționar în temeiul legislației slovene privind societățile comerciale. NLB va aloca unor experți independenți două treimi din locurile și drepturile de vot în consiliul de supraveghere și în comitetele sale. NLB va introduce mecanisme pentru asigurarea unei funcții independente și obiective de audit intern. NLB va aplica o politică de afaceri judicioasă și prudențială, orientată spre sustenabilitate, și, în același timp, va pune în aplicare măsurile planificate. NLB va evalua în continuare politicile de stimulare și remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea de riscuri în mod nejustificat, că sunt orientate către obiective pe termen lung și sustenabile și că sunt transparente și conforme cu Orientările Autorității Bancare Europene privind politicile și practicile de remunerare din 10 decembrie 2010. NLB va plafona, până la 31 decembrie 2017, remunerația totală acordată oricărui membru al consiliului și oricărui angajat specializat, în conformitate cu normele relevante expuse în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 (9). Remunerarea anuală variabilă a consiliului de administrație și a angajaților specializați care ocupă funcții de relații cu clienții va fi redusă la cinci salarii lunare. Suma variabilă pentru angajații specializați care ocupă alte funcții va fi limitată la trei salarii lunare. În plus, plata a cel puțin 50 % din remunerația variabilă va fi eșalonată pe o perioadă de trei ani. Drept urmare, această remunerație nu va depăși, până la 31 decembrie 2017, cea mai mare dintre valorile următoare: de 15 ori salariul mediu național din Slovenia sau de 10 ori salariul mediu din cadrul NLB. |
| --- | --- |

(39)

Schimbările din cadrul guvernanței corporative menționate în anexă vor fi puse în aplicare într-o perioadă de trei luni de la data adoptării prezentei decizii, în conformitate cu Directiva UE privind cerințele de capital (8) și cu legislația internă a Sloveniei. Modificările rezultate la nivelul regulamentelor de funcționare și al normelor interne în cadrul NLB vizează garantarea faptului că singurul care va deține competențele și responsabilitățile pentru gestionarea activităților zilnice ale NLB, în mod independent și în interesul exclusiv al băncii, va fi consiliul de administrație al NLB. Drept urmare, în relația dintre bancă și acționarii acesteia, în special cu Republica Slovenia, se va aplica principiul deplinei concurențe. În această privință, Slovenia se angajează să nu intervină în procesul de numire a membrilor consiliului de supraveghere și a directorilor executivi decât pentru exercitarea drepturilor sale de acționar în temeiul legislației slovene privind societățile comerciale. NLB va aloca unor experți independenți două treimi din locurile și drepturile de vot în consiliul de supraveghere și în comitetele sale. NLB va introduce mecanisme pentru asigurarea unei funcții independente și obiective de audit intern. NLB va aplica o politică de afaceri judicioasă și prudențială, orientată spre sustenabilitate, și, în același timp, va pune în aplicare măsurile planificate. NLB va evalua în continuare politicile de stimulare și remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea de riscuri în mod nejustificat, că sunt orientate către obiective pe termen lung și sustenabile și că sunt transparente și conforme cu Orientările Autorității Bancare Europene privind politicile și practicile de remunerare din 10 decembrie 2010. NLB va plafona, până la 31 decembrie 2017, remunerația totală acordată oricărui membru al consiliului și oricărui angajat specializat, în conformitate cu normele relevante expuse în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 (9). Remunerarea anuală variabilă a consiliului de administrație și a angajaților specializați care ocupă funcții de relații cu clienții va fi redusă la cinci salarii lunare. Suma variabilă pentru angajații specializați care ocupă alte funcții va fi limitată la trei salarii lunare. În plus, plata a cel puțin 50 % din remunerația variabilă va fi eșalonată pe o perioadă de trei ani. Drept urmare, această remunerație nu va depăși, până la 31 decembrie 2017, cea mai mare dintre valorile următoare: de 15 ori salariul mediu național din Slovenia sau de 10 ori salariul mediu din cadrul NLB.

| (40) | NLB își va revizui procesele interne de stabilire a prețurilor și de gestionare a riscului prin introducerea mai multor norme și măsuri prezentate în detaliu în anexă. Mai precis, se va considera că prețurile stabilite pentru împrumuturi sunt adecvate dacă noul împrumut acordat contribuie la realizarea unei rate pozitive de rentabilitate financiară (denumită în continuare „ROE”) de cel puțin [...] (10) % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017 pentru fiecare client, în condițiile prezentate mai detaliat în anexă. |
| --- | --- |

(40)

NLB își va revizui procesele interne de stabilire a prețurilor și de gestionare a riscului prin introducerea mai multor norme și măsuri prezentate în detaliu în anexă. Mai precis, se va considera că prețurile stabilite pentru împrumuturi sunt adecvate dacă noul împrumut acordat contribuie la realizarea unei rate pozitive de rentabilitate financiară (denumită în continuare „ROE”) de cel puțin [...] (10) % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017 pentru fiecare client, în condițiile prezentate mai detaliat în anexă.

| (41) | Activele NLB vor fi împărțite între o unitate de activitate principală (aproximativ 10,6 miliarde EUR) și o unitate de activități secundare (aproximativ 2 miliarde EUR). Un grup de active depreciate, alcătuit din credite neperformante (cu o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR), și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR) vor fi transferate către SGAB, sub forma unei măsuri pentru activele depreciate. NLB își va reduce totalul bilanțului în cadrul grupului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(41)

Activele NLB vor fi împărțite între o unitate de activitate principală (aproximativ 10,6 miliarde EUR) și o unitate de activități secundare (aproximativ 2 miliarde EUR). Un grup de active depreciate, alcătuit din credite neperformante (cu o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR), și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR) vor fi transferate către SGAB, sub forma unei măsuri pentru activele depreciate. NLB își va reduce totalul bilanțului în cadrul grupului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017.

| (42) | În plus față de ajutorul de stat primit în martie 2011 și iulie 2012, în cadrul planului de restructurare este prevăzută o injecție suplimentară de capital din partea statului, cu o valoare de 1,558 miliarde EUR. Această a treia recapitalizare va asigura o creștere imediată la 15 % a ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, și va reprezenta totodată o soluție la pierderile preconizate. Se va asigura astfel faptul că NLB va respecta cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare în toată perioada de restructurare. |
| --- | --- |

(42)

În plus față de ajutorul de stat primit în martie 2011 și iulie 2012, în cadrul planului de restructurare este prevăzută o injecție suplimentară de capital din partea statului, cu o valoare de 1,558 miliarde EUR. Această a treia recapitalizare va asigura o creștere imediată la 15 % a ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, și va reprezenta totodată o soluție la pierderile preconizate. Se va asigura astfel faptul că NLB va respecta cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare în toată perioada de restructurare.

| (43) | Strategia de afaceri viitoare a NLB se axează pe piețele sale principale, și anume persoanele fizice, IMM-urile și, pentru anumite produse, marile întreprinderi. NLB preconizează o reducere semnificativă a portofoliului său de participații, în conformitate cu strategia sa de concentrare asupra activității sale principale în regiunile principale. În această privință, în planul de restructurare sunt prevăzute reducerea semnificativă a activităților secundare ale NLB, care presupune vânzarea tuturor activităților de leasing și factoring/forfetare și a activității de administrare a activelor imobiliare, și întreruperea, pentru moment, a activității secundare care constă în acordarea unor noi credite clienților mari întreprinderi din străinătate. |
| --- | --- |

(43)

Strategia de afaceri viitoare a NLB se axează pe piețele sale principale, și anume persoanele fizice, IMM-urile și, pentru anumite produse, marile întreprinderi. NLB preconizează o reducere semnificativă a portofoliului său de participații, în conformitate cu strategia sa de concentrare asupra activității sale principale în regiunile principale. În această privință, în planul de restructurare sunt prevăzute reducerea semnificativă a activităților secundare ale NLB, care presupune vânzarea tuturor activităților de leasing și factoring/forfetare și a activității de administrare a activelor imobiliare, și întreruperea, pentru moment, a activității secundare care constă în acordarea unor noi credite clienților mari întreprinderi din străinătate.

| (44) | NLB își va reduce activitatea de creditare desfășurată în Slovenia în următoarele sectoare (o reducere de [...] % în medie a activelor ponderate în funcție de risc între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017): i) mari întreprinderi din sectorul construcțiilor (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017); ii) mari întreprinderi din sectorul transporturilor (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017); iii) holdinguri financiare (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017). |
| --- | --- |

(44)

NLB își va reduce activitatea de creditare desfășurată în Slovenia în următoarele sectoare (o reducere de [...] % în medie a activelor ponderate în funcție de risc între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017): i) mari întreprinderi din sectorul construcțiilor (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017); ii) mari întreprinderi din sectorul transporturilor (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017); iii) holdinguri financiare (active ponderate în funcție de risc de la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la [...] milioane EUR la 31 decembrie 2017).

| (45) | Ca urmare a punerii în aplicare a planului de restructurare și în special a transferului activelor depreciate către SGAB, valoarea totală a activelor NLB va scădea de la 14,5 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017, iar valoarea activelor ponderate în funcție de risc va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [5-10] miliarde EUR la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(45)

Ca urmare a punerii în aplicare a planului de restructurare și în special a transferului activelor depreciate către SGAB, valoarea totală a activelor NLB va scădea de la 14,5 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017, iar valoarea activelor ponderate în funcție de risc va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [5-10] miliarde EUR la 31 decembrie 2017.

| (46) | Portofoliului actual al NLB este finanțat în totalitate până la scadența contractuală. În viitor, NLB intenționează să se axeze puternic pe depozitele persoanelor fizice, care constituie baza istorică de finanțare a NLB, dar și să dispună de o bază diversificată de finanțare interbancară. Raportul credite acordate/depozite atrase se va îmbunătăți de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(46)

Portofoliului actual al NLB este finanțat în totalitate până la scadența contractuală. În viitor, NLB intenționează să se axeze puternic pe depozitele persoanelor fizice, care constituie baza istorică de finanțare a NLB, dar și să dispună de o bază diversificată de finanțare interbancară. Raportul credite acordate/depozite atrase se va îmbunătăți de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017.

| (47) | NLB are, de asemenea, în vedere un program amplu de control al cheltuielilor și de reducere a cheltuielilor. Cheltuielile de exploatare ale NLB la nivelul grupului s-au ridicat în 2012 la 368 de milioane EUR. NLB își va reduce cheltuielile de exploatare la nivelul grupului (din care sunt excluse cheltuielile unice extraordinare fără caracter recurent, și anume cheltuielile de restructurare) la [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2014, [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2015, [250-300] milioane EUR până la 31 decembrie 2016 și [200-250] milioane EUR până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(47)

NLB are, de asemenea, în vedere un program amplu de control al cheltuielilor și de reducere a cheltuielilor. Cheltuielile de exploatare ale NLB la nivelul grupului s-au ridicat în 2012 la 368 de milioane EUR. NLB își va reduce cheltuielile de exploatare la nivelul grupului (din care sunt excluse cheltuielile unice extraordinare fără caracter recurent, și anume cheltuielile de restructurare) la [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2014, [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2015, [250-300] milioane EUR până la 31 decembrie 2016 și [200-250] milioane EUR până la 31 decembrie 2017.

| (48) | Până la 31 decembrie 2017, NLB estimează să obțină o ROE după impozitare de [510] %. Planul de restructurare conține pentru perioada 2013-2017 previziuni financiare care reflectă o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, de [10-20] % la 31 decembrie 2017. În 2017, profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR. |
| --- | --- |

(48)

Până la 31 decembrie 2017, NLB estimează să obțină o ROE după impozitare de [510] %. Planul de restructurare conține pentru perioada 2013-2017 previziuni financiare care reflectă o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, de [10-20] % la 31 decembrie 2017. În 2017, profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR.

| (49) | În cele din urmă, Slovenia își va reduce participația în NLB [...] („[...]” din [...]). Dacă Slovenia nu a încheiat contracte de vânzare-cumpărare obligatorii pentru vânzarea participației sale în cadrul NLB, cu excepția [...], Slovenia și NLB acordă mandatarului însărcinat cu cesionarea un mandat exclusiv pentru a vinde [...], [...], [...], [...], [...] și [...]. |
| --- | --- |

(49)

În cele din urmă, Slovenia își va reduce participația în NLB [...] („[...]” din [...]). Dacă Slovenia nu a încheiat contracte de vânzare-cumpărare obligatorii pentru vânzarea participației sale în cadrul NLB, cu excepția [...], Slovenia și NLB acordă mandatarului însărcinat cu cesionarea un mandat exclusiv pentru a vinde [...], [...], [...], [...], [...] și [...].

4.2.   REPARTIZAREA SARCINILOR

| (50) | În planul de restructurare sunt prevăzute o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor și o interdicție de repartizare a profitului pe întreaga durată a planului de restructurare până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(50)

În planul de restructurare sunt prevăzute o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor și o interdicție de repartizare a profitului pe întreaga durată a planului de restructurare până la 31 decembrie 2017.

| (51) | Slovenia se angajează că, în perioada de restructurare, NLB nu va efectua plăți aferente unor instrumente de capital, cu excepția cazului în care plățile respective emană dintr-o obligație juridică. Slovenia se angajează, de asemenea, că NLB nu va cumpăra sau răscumpăra instrumentele respective fără autorizarea prealabilă a Comisiei. Cupoanele pentru instrumentele de capital deținute de stat pot fi plătite, mai puțin atunci când astfel de plăți ar declanșa plăți de cupoane către alți investitori care, în caz contrar, nu ar fi obligatorii. Angajamentul de a nu plăti cupoane pe durata restructurării nu se aplică în cazul instrumentelor nou emise (adică instrumente emise după adoptarea de către Comisie a prezentei decizii), cu condiția ca eventualele plăți de cupoane aferente acestor instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație juridică de plăți de cupoane pe valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(51)

Slovenia se angajează că, în perioada de restructurare, NLB nu va efectua plăți aferente unor instrumente de capital, cu excepția cazului în care plățile respective emană dintr-o obligație juridică. Slovenia se angajează, de asemenea, că NLB nu va cumpăra sau răscumpăra instrumentele respective fără autorizarea prealabilă a Comisiei. Cupoanele pentru instrumentele de capital deținute de stat pot fi plătite, mai puțin atunci când astfel de plăți ar declanșa plăți de cupoane către alți investitori care, în caz contrar, nu ar fi obligatorii. Angajamentul de a nu plăti cupoane pe durata restructurării nu se aplică în cazul instrumentelor nou emise (adică instrumente emise după adoptarea de către Comisie a prezentei decizii), cu condiția ca eventualele plăți de cupoane aferente acestor instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație juridică de plăți de cupoane pe valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii.

| (52) | Acționarii existenți ai NLB au fost deja grav diluați de prima și a doua recapitalizare din martie 2011 și, respectiv, iulie 2012. Valorile mobiliare subordonate restante ale NLB se ridică la suma de 250 de milioane EUR. Slovenia se angajează că, înainte de acordarea oricărui ajutor de stat (și anume, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce complet valoarea contabilă a capitalurilor proprii ale acționarilor, precum și valoarea datoriilor subordonate restante. Drept urmare, statul va deveni acționarul unic al NLB, în comparație cu momentul anterior primei recapitalizări de stat din martie 2011, când deținea 33,1 % din acțiunile NLB. |
| --- | --- |

(52)

Acționarii existenți ai NLB au fost deja grav diluați de prima și a doua recapitalizare din martie 2011 și, respectiv, iulie 2012. Valorile mobiliare subordonate restante ale NLB se ridică la suma de 250 de milioane EUR. Slovenia se angajează că, înainte de acordarea oricărui ajutor de stat (și anume, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce complet valoarea contabilă a capitalurilor proprii ale acționarilor, precum și valoarea datoriilor subordonate restante. Drept urmare, statul va deveni acționarul unic al NLB, în comparație cu momentul anterior primei recapitalizări de stat din martie 2011, când deținea 33,1 % din acțiunile NLB.

| (53) | Slovenia se angajează să vândă participațiile pe care NLB le deține în societățile comerciale enumerate la punctul 3 din anexă și care reprezintă o valoarea totală a activelor de [100-150] milioane EUR la 31 decembrie 2012, și în filialele secundare enumerate la punctul 4 din anexă, cu o valoare totală a activelor de [9501000] milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB își va vinde, de asemenea, toate participațiile deținute în societățile mixte enumerate la punctul 5 din anexă. În plus, NLB va închide [...] până la [...]. |
| --- | --- |

(53)

Slovenia se angajează să vândă participațiile pe care NLB le deține în societățile comerciale enumerate la punctul 3 din anexă și care reprezintă o valoarea totală a activelor de [100-150] milioane EUR la 31 decembrie 2012, și în filialele secundare enumerate la punctul 4 din anexă, cu o valoare totală a activelor de [9501000] milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB își va vinde, de asemenea, toate participațiile deținute în societățile mixte enumerate la punctul 5 din anexă. În plus, NLB va închide [...] până la [...].

| (54) | Orice recapitalizare de către NLB a filialelor sale prin intermediul unor injecții de capitaluri proprii va fi subscrisă: (i) cu o reducere de 25 % din prețul acțiunii — după o ajustare necesară pentru a se ține seama de „efectul de diluare”, cuantificată cu ajutorul unor tehnici de piață general acceptate (11) — imediat înainte de anunțarea injecției de capital; sau (ii) cu prețul cel mai scăzut cu care alți acționari ai filialelor respective contribuie la recapitalizare. În cazul societăților care nu sunt cotate la bursă, valoarea de piață a acțiunilor va fi stabilită pe baza unei metodologii de evaluare corespunzătoare și general acceptate pe piață. În cazul în care injecția de capital se realizează sub forma unor instrumente hibride, instrumentele respective vor conține un mecanism alternativ de plată a cupoanelor și o dispoziție prin care să se stabilească rata de conversie a instrumentului hibrid în capitaluri proprii cu o reducere de 25 % din prețul teoretic după emiterea unor noi drepturi — TERP (stabilit într-un mod analogic cu situația unei injecții de capital). |
| --- | --- |

(54)

Orice recapitalizare de către NLB a filialelor sale prin intermediul unor injecții de capitaluri proprii va fi subscrisă: (i) cu o reducere de 25 % din prețul acțiunii — după o ajustare necesară pentru a se ține seama de „efectul de diluare”, cuantificată cu ajutorul unor tehnici de piață general acceptate (11) — imediat înainte de anunțarea injecției de capital; sau (ii) cu prețul cel mai scăzut cu care alți acționari ai filialelor respective contribuie la recapitalizare. În cazul societăților care nu sunt cotate la bursă, valoarea de piață a acțiunilor va fi stabilită pe baza unei metodologii de evaluare corespunzătoare și general acceptate pe piață. În cazul în care injecția de capital se realizează sub forma unor instrumente hibride, instrumentele respective vor conține un mecanism alternativ de plată a cupoanelor și o dispoziție prin care să se stabilească rata de conversie a instrumentului hibrid în capitaluri proprii cu o reducere de 25 % din prețul teoretic după emiterea unor noi drepturi — TERP (stabilit într-un mod analogic cu situația unei injecții de capital).

4.3.   MĂSURILE REFERITOARE LA DENATURAREA CONCURENȚEI

| (55) | Pentru a limita denaturarea concurenței, NLB intenționează să își reducă activitățile comerciale în Slovenia. NLB își va reduce totalul bilanțului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a limita denaturarea concurenței, NLB intenționează să își reducă activitățile comerciale în Slovenia. NLB își va reduce totalul bilanțului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR până la 31 decembrie 2017.

| (56) | NLB se angajează, printre altele, să își vândă unele participații bancare pe piețele strategice. NLB își va vinde [...] până la [...]. Această vânzare va reduce influența NLB [...]. De asemenea, NLB își va ceda în totalitate participația în [...] până la [...]. |
| --- | --- |

(56)

NLB se angajează, printre altele, să își vândă unele participații bancare pe piețele strategice. NLB își va vinde [...] până la [...]. Această vânzare va reduce influența NLB [...]. De asemenea, NLB își va ceda în totalitate participația în [...] până la [...].

| (57) | NLB își va reduce activitățile de creditare din sectorul construcțiilor, al transporturilor și al holdingurilor financiare din Slovenia prin reducerea activelor ponderate în funcție de risc cu [...] % în medie în sectoarele respective în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017. NLB își va întrerupe strategia de afaceri prin care acordă credite noi unor clienți mari întreprinderi din străinătate. |
| --- | --- |

(57)

NLB își va reduce activitățile de creditare din sectorul construcțiilor, al transporturilor și al holdingurilor financiare din Slovenia prin reducerea activelor ponderate în funcție de risc cu [...] % în medie în sectoarele respective în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017. NLB își va întrerupe strategia de afaceri prin care acordă credite noi unor clienți mari întreprinderi din străinătate.

| (58) | NLB își va întrerupe toate activitățile de leasing, factoring și forfetare prin cesiunea filialelor din Slovenia și din străinătate. |
| --- | --- |

(58)

NLB își va întrerupe toate activitățile de leasing, factoring și forfetare prin cesiunea filialelor din Slovenia și din străinătate.

| (59) | NLB va respecta o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive, conform condițiilor menționate la punctele respective din anexă. |
| --- | --- |

(59)

NLB va respecta o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive, conform condițiilor menționate la punctele respective din anexă.

| (60) | A fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului, conform căruia NLB va plăti dividende acționarilor săi în 2015, 2016 și 2017 (12). Pentru anii fiscali 2015 și 2016, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 50 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Pentru anul fiscal 2017, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 100 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Fără a aduce atingere competențelor Băncii Sloveniei, în calitate de supraveghetor bancar al NLB, plata dividendelor se suspendă în cazul în care acest lucru ar pune în pericol solvabilitatea băncii în următorii ani. |
| --- | --- |

(60)

A fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului, conform căruia NLB va plăti dividende acționarilor săi în 2015, 2016 și 2017 (12). Pentru anii fiscali 2015 și 2016, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 50 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Pentru anul fiscal 2017, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 100 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Fără a aduce atingere competențelor Băncii Sloveniei, în calitate de supraveghetor bancar al NLB, plata dividendelor se suspendă în cazul în care acest lucru ar pune în pericol solvabilitatea băncii în următorii ani.

4.4.   DESCRIEREA MĂSURII REFERITOARE LA ACTIVELE DEPRECIATE

(a)   Obiectivul măsurii

| (61) | NLB va beneficia de o măsură referitoare la activele depreciate prin transferul de active către SGAB. Scopul măsurii respective este de a înlătura incertitudinea cu privire la valoarea viitoare a celui mai problematic portofoliu de active și de a garanta faptul că NLB se va concentra asupra punerii în aplicare a planului de restructurare. |
| --- | --- |

(61)

NLB va beneficia de o măsură referitoare la activele depreciate prin transferul de active către SGAB. Scopul măsurii respective este de a înlătura incertitudinea cu privire la valoarea viitoare a celui mai problematic portofoliu de active și de a garanta faptul că NLB se va concentra asupra punerii în aplicare a planului de restructurare.

(b)   Structura și caracteristicile măsurii

| (62) | Slovenia a înființat SGAB pentru a susține stabilitatea sectorul bancar. |
| --- | --- |

(62)

Slovenia a înființat SGAB pentru a susține stabilitatea sectorul bancar.

| (63) | Obiectivul general al SGAB constă în gestionarea și cesiunea corespunzătoare a activelor pe care le primește, în vederea valorificării maxime a acestora. Prin desfășurarea acestei activități, SGAB contribuie la restructurarea sistemului financiar, reducând în același timp la minimum utilizarea fondurilor publice și evitând cât mai mult posibil denaturările pieței. |
| --- | --- |

(63)

Obiectivul general al SGAB constă în gestionarea și cesiunea corespunzătoare a activelor pe care le primește, în vederea valorificării maxime a acestora. Prin desfășurarea acestei activități, SGAB contribuie la restructurarea sistemului financiar, reducând în același timp la minimum utilizarea fondurilor publice și evitând cât mai mult posibil denaturările pieței.

| (64) | SGAB este autorizată să preia sau să acopere riscuri, în special din active, valori mobiliare, instrumente derivate, drepturi și obligații din credite aprobate sau din garanții însoțite de garanții reale corespunzătoare. SGAB va plăti NLB valoarea de transfer stabilită sub formă de titluri de creanță garantate de stat și emise de SGAB. Valoarea de transfer a activelor transferate către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea lor economică reală, stabilită de către experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(64)

SGAB este autorizată să preia sau să acopere riscuri, în special din active, valori mobiliare, instrumente derivate, drepturi și obligații din credite aprobate sau din garanții însoțite de garanții reale corespunzătoare. SGAB va plăti NLB valoarea de transfer stabilită sub formă de titluri de creanță garantate de stat și emise de SGAB. Valoarea de transfer a activelor transferate către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea lor economică reală, stabilită de către experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

(c)   Amploarea transferului activelor și împrumuturilor depreciate

| (65) | Transferul se referă la următoarele categorii de active:






  (a) | societăți aflate în faliment care beneficiază de garanții reale imobiliare; |
| --- | --- | --- |

(65)

Transferul se referă la următoarele categorii de active:

(a)

societăți aflate în faliment care beneficiază de garanții reale imobiliare;

| (b) | creanțe față de holdinguri financiare aflate în restructurare; |
| --- | --- |

(b)

creanțe față de holdinguri financiare aflate în restructurare;

| (c) | alte societăți aflate în faliment; |
| --- | --- |

(c)

alte societăți aflate în faliment;

| (d) | alte creanțe cu garanții reale imobiliare; |
| --- | --- |

(d)

alte creanțe cu garanții reale imobiliare;

| (e) | holdinguri financiare; |
| --- | --- |

(e)

holdinguri financiare;

| (f) | întreprinderi de construcții; |
| --- | --- |

(f)

întreprinderi de construcții;

| (g) | societăți de transport; |
| --- | --- |

(g)

societăți de transport;

| (h) | alte expuneri neperformante. |
| --- | --- |

(h)

alte expuneri neperformante.

| (66) | La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu activele care urmau să fie transferate de la NLB către SGAB, în valoare de 1,9 miliarde EUR. Lista respectivă a fost ulterior actualizată. Portofoliul care urmează să fie transferat are o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR pentru împrumuturi și o valoare de piață de 94 de milioane EUR pentru acțiuni. |
| --- | --- |

(66)

La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu activele care urmau să fie transferate de la NLB către SGAB, în valoare de 1,9 miliarde EUR. Lista respectivă a fost ulterior actualizată. Portofoliul care urmează să fie transferat are o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR pentru împrumuturi și o valoare de piață de 94 de milioane EUR pentru acțiuni.

| (67) | Ca urmare a transferului de active, activele ponderate în funcție de risc ale NLB vor fi reduse cu 1,4 miliarde EUR, determinând o reducere totală a nevoilor de capital de 112 milioane EUR. Aceste cifre au fost comunicate în lista activelor de transferat către SGAB care a fost transmisă Comisiei la 14 noiembrie 2013. |
| --- | --- |

(67)

Ca urmare a transferului de active, activele ponderate în funcție de risc ale NLB vor fi reduse cu 1,4 miliarde EUR, determinând o reducere totală a nevoilor de capital de 112 milioane EUR. Aceste cifre au fost comunicate în lista activelor de transferat către SGAB care a fost transmisă Comisiei la 14 noiembrie 2013.

(d)   Metoda de calculare a valorii transferului

| (68) | Valoarea transferului a fost stabilită inițial de Banca Sloveniei pe baza metodei prevăzute în legea de înființare a SGAB. Metoda se bazează pe evaluarea valorii actualizate nete a fluxurilor de trezorerie viitoare. În cazul expunerilor mari a fost efectuată o evaluare separată a fluxurilor de trezorerie viitoare, iar în cazul expunerilor mici a fost aplicată o abordare simplificată, realizându-se o evaluare bazată pe probabilități de nerambursare a împrumuturilor și pe pierderi cauzate de nerambursarea împrumuturilor. În plus, pentru a calcula valoarea transferului, au fost utilizate ca referință pierderile preconizate în scenariul de bază al ST. Metoda evaluării respective a fost aprobată de un grup format special în acest scop și alcătuit din autoritățile slovene și, în calitate de observatori, Comisie, BCE și Autoritatea Bancară Europeană. |
| --- | --- |

(68)

Valoarea transferului a fost stabilită inițial de Banca Sloveniei pe baza metodei prevăzute în legea de înființare a SGAB. Metoda se bazează pe evaluarea valorii actualizate nete a fluxurilor de trezorerie viitoare. În cazul expunerilor mari a fost efectuată o evaluare separată a fluxurilor de trezorerie viitoare, iar în cazul expunerilor mici a fost aplicată o abordare simplificată, realizându-se o evaluare bazată pe probabilități de nerambursare a împrumuturilor și pe pierderi cauzate de nerambursarea împrumuturilor. În plus, pentru a calcula valoarea transferului, au fost utilizate ca referință pierderile preconizate în scenariul de bază al ST. Metoda evaluării respective a fost aprobată de un grup format special în acest scop și alcătuit din autoritățile slovene și, în calitate de observatori, Comisie, BCE și Autoritatea Bancară Europeană.

| (69) | În cazul societăților aflate în faliment și al creditelor care se confruntă cu dificultăți, fluxurile de trezorerie viitoare au fost determinate în funcție de valoarea de piață a garanțiilor reale și garanțiilor. Pentru evaluarea valorii acestor garanții reale au fost utilizate rapoarte întocmite în ultimele 12 luni de către experți independenți. |
| --- | --- |

(69)

În cazul societăților aflate în faliment și al creditelor care se confruntă cu dificultăți, fluxurile de trezorerie viitoare au fost determinate în funcție de valoarea de piață a garanțiilor reale și garanțiilor. Pentru evaluarea valorii acestor garanții reale au fost utilizate rapoarte întocmite în ultimele 12 luni de către experți independenți.

| (70) | Valoarea netă actualizată a fluxurilor de trezorerie viitoare a fost calculată apoi folosind o rată a dobânzii fără risc. |
| --- | --- |

(70)

Valoarea netă actualizată a fluxurilor de trezorerie viitoare a fost calculată apoi folosind o rată a dobânzii fără risc.

(e)   Valoarea transferului

| (71) | Valoarea transferului activelor NLB, așa cum a fost stabilită de Slovenia, se ridică la 617 milioane EUR pentru credite (egală cu 27 % din valoarea contabilă brută a acestora) și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni. Slovenia s-a angajat că valoarea transferului de active către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea economică reală a acestora stabilită de experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(71)

Valoarea transferului activelor NLB, așa cum a fost stabilită de Slovenia, se ridică la 617 milioane EUR pentru credite (egală cu 27 % din valoarea contabilă brută a acestora) și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni. Slovenia s-a angajat că valoarea transferului de active către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea economică reală a acestora stabilită de experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

| (72) | Autoritățile slovene au furnizat Comisiei o analiză din partea Băncii Sloveniei prin care se confirmă rezultatele detaliate și efectele financiare ale transferului de active financiare de la NLB către SGAB. |
| --- | --- |

(72)

Autoritățile slovene au furnizat Comisiei o analiză din partea Băncii Sloveniei prin care se confirmă rezultatele detaliate și efectele financiare ale transferului de active financiare de la NLB către SGAB.

(f)   Prețul pieței

| (73) | Slovenia nu a evaluat valoarea de piață a portofoliului. |
| --- | --- |

(73)

Slovenia nu a evaluat valoarea de piață a portofoliului.

(g)   Consultanța independentă de specialitate oferită Comisiei

| (74) | Comisia a recurs la asistența oferită de experți independenți pentru evaluarea metodei propuse și a prețului de transfer în legătură cu valoarea economică reală a activelor transferate și cuantificarea prețurilor de piață pentru respectivele active, așa cum sunt stabilite în Comunicarea privind activele depreciate (13), care reprezintă un cadru de referință al măsurii. |
| --- | --- |

(74)

Comisia a recurs la asistența oferită de experți independenți pentru evaluarea metodei propuse și a prețului de transfer în legătură cu valoarea economică reală a activelor transferate și cuantificarea prețurilor de piață pentru respectivele active, așa cum sunt stabilite în Comunicarea privind activele depreciate (13), care reprezintă un cadru de referință al măsurii.

5.   BAZELE INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (75) | La 2 iulie 2012, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare a măsurilor de recapitalizare și a planului de restructurare, în versiunea prezentată de Slovenia, pentru a stabili compatibilitatea acestora, ca ajutor de restructurare, cu piața internă. |
| --- | --- |

(75)

La 2 iulie 2012, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare a măsurilor de recapitalizare și a planului de restructurare, în versiunea prezentată de Slovenia, pentru a stabili compatibilitatea acestora, ca ajutor de restructurare, cu piața internă.

| (76) | În acel moment, Comisia a exprimat îndoieli că versiunea planului de restructurare care i-a fost transmisă ar asigura o revenire la viabilitate pe termen lung, o repartizare adecvată a sarcinilor și măsuri de limitare a denaturărilor concurenței (14). În cadrul problemelor de viabilitate, Comisia a exprimat îndoieli că procesul decizional în cadrul NLB ar corespunde normelor de piață, precum și îndoieli cu privire la posibile probleme de guvernanță corporativă legate de intervenția statului, în calitate de principal acționar al băncii, în activitatea zilnică (15). |
| --- | --- |

(76)

În acel moment, Comisia a exprimat îndoieli că versiunea planului de restructurare care i-a fost transmisă ar asigura o revenire la viabilitate pe termen lung, o repartizare adecvată a sarcinilor și măsuri de limitare a denaturărilor concurenței (14). În cadrul problemelor de viabilitate, Comisia a exprimat îndoieli că procesul decizional în cadrul NLB ar corespunde normelor de piață, precum și îndoieli cu privire la posibile probleme de guvernanță corporativă legate de intervenția statului, în calitate de principal acționar al băncii, în activitatea zilnică (15).

6.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (77) | Comisia nu a primit nicio observație de la părțile terțe interesate cu privire la procedura oficială de investigare. |
| --- | --- |

(77)

Comisia nu a primit nicio observație de la părțile terțe interesate cu privire la procedura oficială de investigare.

7.   POZIȚIA SLOVENIEI

| (78) | Slovenia este de acordă că prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Mai mult, Slovenia consideră că măsurile respective sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(78)

Slovenia este de acordă că prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Mai mult, Slovenia consideră că măsurile respective sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (79) | Slovenia susține că planul de restructurare respectă toate condițiile menționate în Comunicarea privind restructurarea (16) și completate prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(79)

Slovenia susține că planul de restructurare respectă toate condițiile menționate în Comunicarea privind restructurarea (16) și completate prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

| (80) | Mai precis, Slovenia este de părere că planul de restructurare asigură restabilirea viabilității pe termen lung a NLB fără resurse de stat, prevede o contribuție proprie suficientă la cheltuielile de restructurare și limitează denaturarea concurenței. Pentru a asigura un proces decizional prudent în gestionarea activităților băncii, Slovenia a oferit angajamente de consolidare a guvernanței sale corporative. |
| --- | --- |

(80)

Mai precis, Slovenia este de părere că planul de restructurare asigură restabilirea viabilității pe termen lung a NLB fără resurse de stat, prevede o contribuție proprie suficientă la cheltuielile de restructurare și limitează denaturarea concurenței. Pentru a asigura un proces decizional prudent în gestionarea activităților băncii, Slovenia a oferit angajamente de consolidare a guvernanței sale corporative.

| (81) | Lista de angajamente oferite de Slovenia figurează în anexa prezentei decizii. Pentru a se asigura respectarea de către Slovenia a acestor angajamente va fi numit un mandatar însărcinat cu monitorizarea. De asemenea, Slovenia s-a angajat să respecte un calendar al cesiunilor stabilite. În cazul nerespectării unuia dintre termenele prevăzute în acest calendar va fi numit un mandatar însărcinat cu cesionarea. |
| --- | --- |

(81)

Lista de angajamente oferite de Slovenia figurează în anexa prezentei decizii. Pentru a se asigura respectarea de către Slovenia a acestor angajamente va fi numit un mandatar însărcinat cu monitorizarea. De asemenea, Slovenia s-a angajat să respecte un calendar al cesiunilor stabilite. În cazul nerespectării unuia dintre termenele prevăzute în acest calendar va fi numit un mandatar însărcinat cu cesionarea.

8.   EVALUAREA

8.1.   EXISTENȚA ȘI VALOAREA AJUTORULUI

| (82) | Comisia a concluzionat deja (17) că prima și a doua recapitalizare a NLB constituie ajutoare de stat, fapt necontestat de către Slovenia. Prin urmare, în prezenta secțiune, Comisia va evalua numai dacă cele două măsuri noi (cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB) constituie ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(82)

Comisia a concluzionat deja (17) că prima și a doua recapitalizare a NLB constituie ajutoare de stat, fapt necontestat de către Slovenia. Prin urmare, în prezenta secțiune, Comisia va evalua numai dacă cele două măsuri noi (cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB) constituie ajutoare de stat.

| (83) | La articolul 107 alineatul (1) din TFUE se prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(83)

La articolul 107 alineatul (1) din TFUE se prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (84) | Întrucât cea de a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR va fi acordată direct de către Republica Slovenia, Comisia concluzionează că măsura provine din resurse de stat. |
| --- | --- |

(84)

Întrucât cea de a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR va fi acordată direct de către Republica Slovenia, Comisia concluzionează că măsura provine din resurse de stat.

| (85) | Cea de a treia recapitalizare permite NLB să obțină capital într-o situație de criză financiară și economică în care, din cauza incertitudinii care planează asupra sectorului bancar sloven, găsirea pe piață a unui astfel de capital ar fi imposibilă. Prin urmare, Comisia consideră că cea de a treia recapitalizare nu ar fi fost acordată de către vreun investitor într-o economie de piață. Cea de a treia recapitalizare trebuie privită, așadar, ca un avantaj pentru NLB. În plus, avantajul este selectiv, deoarece revine unei singure bănci. |
| --- | --- |

(85)

Cea de a treia recapitalizare permite NLB să obțină capital într-o situație de criză financiară și economică în care, din cauza incertitudinii care planează asupra sectorului bancar sloven, găsirea pe piață a unui astfel de capital ar fi imposibilă. Prin urmare, Comisia consideră că cea de a treia recapitalizare nu ar fi fost acordată de către vreun investitor într-o economie de piață. Cea de a treia recapitalizare trebuie privită, așadar, ca un avantaj pentru NLB. În plus, avantajul este selectiv, deoarece revine unei singure bănci.

| (86) | Dat fiind faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense, orice avantaj acordat băncii din resurse de stat are potențialul de a afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și de a denatura concurența. Prin urmare, a treia recapitalizare a băncii reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(86)

Dat fiind faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense, orice avantaj acordat băncii din resurse de stat are potențialul de a afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și de a denatura concurența. Prin urmare, a treia recapitalizare a băncii reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (87) | Elementul de ajutor din a treia recapitalizare se ridică la 1,558 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(87)

Elementul de ajutor din a treia recapitalizare se ridică la 1,558 miliarde EUR.

| (88) | În ceea ce privește transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia consideră că măsura implică resurse de stat. Slovenia a înființat SGAB pentru a sprijini stabilitatea sectorului bancar, ajutând băncile aflate în dificultate să își transfere activele cu grad de risc din bilanț la un preț care depășește valoarea de piață curentă. Respectivele transferuri de active de la NLB către SGAB vor limita pierderile pe care banca ar fi trebuit altfel să le suporte pentru a-și curăța bilanțul și pentru a-și pune în aplicare planul de restructurare. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia consideră că măsura implică resurse de stat. Slovenia a înființat SGAB pentru a sprijini stabilitatea sectorului bancar, ajutând băncile aflate în dificultate să își transfere activele cu grad de risc din bilanț la un preț care depășește valoarea de piață curentă. Respectivele transferuri de active de la NLB către SGAB vor limita pierderile pe care banca ar fi trebuit altfel să le suporte pentru a-și curăța bilanțul și pentru a-și pune în aplicare planul de restructurare.

| (89) | Pentru a evalua existența ajutorului în transferul activelor depreciate către SGAB, experții Comisiei au determinat, în mod independent, valoarea de piață curentă a portofoliului de transferat, precum și valoarea economică reală, care, în același timp, va constitui prețul la care vor fi transferate activele. Întrucât valoarea de transfer a portofoliului este mai mare decât valoarea de piață curentă, măsura constituie un avantaj pentru NLB. |
| --- | --- |

(89)

Pentru a evalua existența ajutorului în transferul activelor depreciate către SGAB, experții Comisiei au determinat, în mod independent, valoarea de piață curentă a portofoliului de transferat, precum și valoarea economică reală, care, în același timp, va constitui prețul la care vor fi transferate activele. Întrucât valoarea de transfer a portofoliului este mai mare decât valoarea de piață curentă, măsura constituie un avantaj pentru NLB.

| (90) | Acest avantaj consolidează poziția NLB față de concurenții săi din Slovenia și din alte state membre, care nu beneficiază de același sprijin din partea statului. Prin urmare, trebuie să se considere că măsura are potențialul de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, dat fiind și faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense. |
| --- | --- |

(90)

Acest avantaj consolidează poziția NLB față de concurenții săi din Slovenia și din alte state membre, care nu beneficiază de același sprijin din partea statului. Prin urmare, trebuie să se considere că măsura are potențialul de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, dat fiind și faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense.

| (91) | În ceea ce privește valoarea ajutorului din cadrul transferului activelor depreciate către SGAB, trebuie remarcat faptul că, potrivit definiției din nota de subsol 2 de la punctul 20 litera (a) din Comunicarea privind activele depreciate, valoarea ajutorului din cadrul unei măsuri de salvare a activelor este diferența dintre prețul de transfer al activelor și prețul pieței. Prețul de transfer este de 617 milioane EUR, în timp ce prețul pieței este estimat la 486 de milioane EUR. Ajutorul acordat NLB ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 130 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește valoarea ajutorului din cadrul transferului activelor depreciate către SGAB, trebuie remarcat faptul că, potrivit definiției din nota de subsol 2 de la punctul 20 litera (a) din Comunicarea privind activele depreciate, valoarea ajutorului din cadrul unei măsuri de salvare a activelor este diferența dintre prețul de transfer al activelor și prețul pieței. Prețul de transfer este de 617 milioane EUR, în timp ce prețul pieței este estimat la 486 de milioane EUR. Ajutorul acordat NLB ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 130 de milioane EUR.

| (92) | În consecință, valoarea totală a ajutorului acordat NLB ca urmare a primei, a celei de a doua și a celei de a treia recapitalizări și ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 2,321 miliarde EUR, reprezentând 20 % din activele ponderate în funcție de risc ale NLB în decembrie 2012. |
| --- | --- |

(92)

În consecință, valoarea totală a ajutorului acordat NLB ca urmare a primei, a celei de a doua și a celei de a treia recapitalizări și ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 2,321 miliarde EUR, reprezentând 20 % din activele ponderate în funcție de risc ale NLB în decembrie 2012.

8.2.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

8.2.1.   Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității

| (93) | În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, Comisia poate să declare compatibile cu piața internă ajutoarele destinate „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Comisia a admis faptul că criza financiară mondială poate crea o perturbare gravă a economiei unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot remedia această perturbare. Acest aspect a fost prezentat în amănunt și elaborat în cadrul celor șase Comunicări privind criza financiară (18) precum și în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(93)

În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, Comisia poate să declare compatibile cu piața internă ajutoarele destinate „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Comisia a admis faptul că criza financiară mondială poate crea o perturbare gravă a economiei unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot remedia această perturbare. Acest aspect a fost prezentat în amănunt și elaborat în cadrul celor șase Comunicări privind criza financiară (18) precum și în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

| (94) | Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul măsurilor de ajutor de stat notificate începând cu data de 1 august. În cazul NLB, Slovenia a notificat ajutoare de stat suplimentare sub forma unor injecții de capital și a reducerii cerințelor de capital după 1 august 2013. Drept urmare, dispozițiile Comunicării privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul evaluării planului de restructurare al NLB din punctul de vedere al compatibilității. |
| --- | --- |

(94)

Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul măsurilor de ajutor de stat notificate începând cu data de 1 august. În cazul NLB, Slovenia a notificat ajutoare de stat suplimentare sub forma unor injecții de capital și a reducerii cerințelor de capital după 1 august 2013. Drept urmare, dispozițiile Comunicării privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul evaluării planului de restructurare al NLB din punctul de vedere al compatibilității.

| (95) | Diferitele aprobări ale Comisiei cu privire la măsurile întreprinse de autoritățile slovene pentru combaterea crizei financiare (19) confirmă existența unei perturbări grave a economiei slovene. Prin urmare, temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității tuturor măsurilor cuprinse în planul de restructurare (în principal prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB) este articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(95)

Diferitele aprobări ale Comisiei cu privire la măsurile întreprinse de autoritățile slovene pentru combaterea crizei financiare (19) confirmă existența unei perturbări grave a economiei slovene. Prin urmare, temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității tuturor măsurilor cuprinse în planul de restructurare (în principal prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB) este articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (96) | Compatibilitatea măsurii reprezentate de transferul activelor depreciate către SGAB este evaluată de Comisie prin prisma Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(96)

Compatibilitatea măsurii reprezentate de transferul activelor depreciate către SGAB este evaluată de Comisie prin prisma Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

| (97) | Compatibilitatea măsurii reprezentate de acordarea ajutorului de restructurare băncii NLB este evaluată de Comisie pe baza planului de restructurare prin prisma Comunicării privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(97)

Compatibilitatea măsurii reprezentate de acordarea ajutorului de restructurare băncii NLB este evaluată de Comisie pe baza planului de restructurare prin prisma Comunicării privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

8.2.2.   Evaluarea compatibilității prin prisma Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013

| (98) | În ceea ce privește compatibilitatea ajutorului acordat NLB prin transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia trebuie să evalueze măsura respectivă pe baza Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Potrivit definiției din Comunicarea privind activele depreciate, măsura de salvare a activelor depreciate este orice măsură care datorită căreia „banca beneficiară nu mai trebuie să înregistreze o pierdere sau o rezervă pentru o posibilă pierdere aferentă activelor sale depreciate (sau le compensează pentru înregistrarea acestora) și/sau să elibereze capital de reglementare pentru alte utilizări”. În aceeași comunicare sunt stabilite criteriile privind compatibilitatea unor astfel de măsuri cu piața internă. Aceste criterii cuprind: (i) eligibilitatea activelor, (ii) transparența și publicarea informațiilor referitoare la activele depreciate, (iii) gestionarea activelor, (iv) abordarea corectă și consecventă a evaluării și (v) caracterul adecvat al remunerării și al repartizării sarcinilor. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește compatibilitatea ajutorului acordat NLB prin transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia trebuie să evalueze măsura respectivă pe baza Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Potrivit definiției din Comunicarea privind activele depreciate, măsura de salvare a activelor depreciate este orice măsură care datorită căreia „banca beneficiară nu mai trebuie să înregistreze o pierdere sau o rezervă pentru o posibilă pierdere aferentă activelor sale depreciate (sau le compensează pentru înregistrarea acestora) și/sau să elibereze capital de reglementare pentru alte utilizări”. În aceeași comunicare sunt stabilite criteriile privind compatibilitatea unor astfel de măsuri cu piața internă. Aceste criterii cuprind: (i) eligibilitatea activelor, (ii) transparența și publicarea informațiilor referitoare la activele depreciate, (iii) gestionarea activelor, (iv) abordarea corectă și consecventă a evaluării și (v) caracterul adecvat al remunerării și al repartizării sarcinilor.

Eligibilitatea activelor

| (99) | În ceea ce privește eligibilitatea activelor, în secțiunea 5.4 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează că salvarea activelor necesită o identificare clară a activelor depreciate și că, pentru asigurarea compatibilității, sunt valabile anumite limite în legătură cu eligibilitatea. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește eligibilitatea activelor, în secțiunea 5.4 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează că salvarea activelor necesită o identificare clară a activelor depreciate și că, pentru asigurarea compatibilității, sunt valabile anumite limite în legătură cu eligibilitatea.

| (100) | Cu toate acestea, în Comunicarea privind activele depreciate se indică, de asemenea, că trebuie găsit un echilibru între îndeplinirea obiectivului unei stabilități financiare imediate și necesitatea de a asigura revenirea la funcționarea normală a pieței, ceea e ar constitui un argument în favoarea flexibilității în momentul identificării claselor de active. Mai exact, deși în Comunicarea privind activele depreciate sunt menționate ca active eligibile acele active care au declanșat criza financiară (se face referire în mod explicit la titlurile garantate cu ipoteci din SUA), comunicarea citată permite, de asemenea, extinderea eligibilității la „categorii de active bine definite aferente amenințării sistemice, în urma unei justificări corespunzătoare, fără restricții cantitative”. |
| --- | --- |

(100)

Cu toate acestea, în Comunicarea privind activele depreciate se indică, de asemenea, că trebuie găsit un echilibru între îndeplinirea obiectivului unei stabilități financiare imediate și necesitatea de a asigura revenirea la funcționarea normală a pieței, ceea e ar constitui un argument în favoarea flexibilității în momentul identificării claselor de active. Mai exact, deși în Comunicarea privind activele depreciate sunt menționate ca active eligibile acele active care au declanșat criza financiară (se face referire în mod explicit la titlurile garantate cu ipoteci din SUA), comunicarea citată permite, de asemenea, extinderea eligibilității la „categorii de active bine definite aferente amenințării sistemice, în urma unei justificări corespunzătoare, fără restricții cantitative”.

| (101) | În cazul de față, măsura referitoare la activele depreciate vizează activele neperformante legate în special de societățile de construcții, societățile de transport și holdingurile financiare sau activele neperformante cu garanții reale imobiliare. Aceste sectoare s-au aflat în centrul dificultăților NLB, constituind portofolii semnificative de credite neperformante (din creditele neperformante 41 % erau legate de holdingurile financiare și 74 % de societățile de construcții). Portofoliul care urmează să fie transferat reprezintă mai mult de jumătate din deprecierile contabilizate de NLB d.d. la 31 decembrie 2012. Prin urmare, aceste active îndeplinesc criteriile de eligibilitate din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(101)

În cazul de față, măsura referitoare la activele depreciate vizează activele neperformante legate în special de societățile de construcții, societățile de transport și holdingurile financiare sau activele neperformante cu garanții reale imobiliare. Aceste sectoare s-au aflat în centrul dificultăților NLB, constituind portofolii semnificative de credite neperformante (din creditele neperformante 41 % erau legate de holdingurile financiare și 74 % de societățile de construcții). Portofoliul care urmează să fie transferat reprezintă mai mult de jumătate din deprecierile contabilizate de NLB d.d. la 31 decembrie 2012. Prin urmare, aceste active îndeplinesc criteriile de eligibilitate din Comunicarea privind activele depreciate.

Transparența și publicarea informațiilor

| (102) | În ceea ce privește transparența și publicarea informațiilor, conform secțiunii 5.1 din Comunicarea privind activele depreciate este necesar ca băncile eligibile să dea dovadă de o transparență totală ex ante și să publice informații complete referitoare la deprecieri pentru toate activele care fac obiectul unor măsuri de salvare, pe baza unei evaluări corespunzătoare, certificată de experți independenți recunoscuți și validată de autoritatea de supraveghere competentă. Conform Comunicării privind activele depreciate, este necesar ca publicarea și evaluarea informațiilor să aibă loc înainte de intervenția guvernamentală. |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește transparența și publicarea informațiilor, conform secțiunii 5.1 din Comunicarea privind activele depreciate este necesar ca băncile eligibile să dea dovadă de o transparență totală ex ante și să publice informații complete referitoare la deprecieri pentru toate activele care fac obiectul unor măsuri de salvare, pe baza unei evaluări corespunzătoare, certificată de experți independenți recunoscuți și validată de autoritatea de supraveghere competentă. Conform Comunicării privind activele depreciate, este necesar ca publicarea și evaluarea informațiilor să aibă loc înainte de intervenția guvernamentală.

| (103) | O primă evaluare a activelor a fost efectuată de Banca Sloveniei. Într-o primă etapă, Banca Sloveniei a prezentat, la 10 mai 2013, o simulare de criză care cuprindea efectele produse asupra capitalului de transferul de active de la cele trei bănci importante către SGAB. Într-o a doua etapă au fost publicate, la 4 decembrie 2013, rezultatele ECA/SC efectuate de experți independenți în care era indicat deficitul de capital al băncilor din Slovenia într-un scenariu de criză. Clasele de active care urmează să fie transferate au fost identificate în mod clar, iar transferul se va realiza doar pe baza metodologiei de evaluare aprobate de Banca Sloveniei. Statul membru a oferit, așadar, un grad suficient de transparență și de publicare de informații cu privire la totalitatea activelor depreciate ale NLB care urmează să fie transferate către SGAB. Trebuie subliniat că ECA/SC prin care s-a identificat deficitul de capital al băncii a fost realizată de experți externi. |
| --- | --- |

(103)

O primă evaluare a activelor a fost efectuată de Banca Sloveniei. Într-o primă etapă, Banca Sloveniei a prezentat, la 10 mai 2013, o simulare de criză care cuprindea efectele produse asupra capitalului de transferul de active de la cele trei bănci importante către SGAB. Într-o a doua etapă au fost publicate, la 4 decembrie 2013, rezultatele ECA/SC efectuate de experți independenți în care era indicat deficitul de capital al băncilor din Slovenia într-un scenariu de criză. Clasele de active care urmează să fie transferate au fost identificate în mod clar, iar transferul se va realiza doar pe baza metodologiei de evaluare aprobate de Banca Sloveniei. Statul membru a oferit, așadar, un grad suficient de transparență și de publicare de informații cu privire la totalitatea activelor depreciate ale NLB care urmează să fie transferate către SGAB. Trebuie subliniat că ECA/SC prin care s-a identificat deficitul de capital al băncii a fost realizată de experți externi.

Gestionarea activelor

| (104) | În ceea ce privește gestionarea activelor, în secțiunea 5.6 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează necesitatea asigurării unei separări funcționale și organizaționale clare între banca beneficiară și activele sale, în special în ceea ce privește conducerea acestora, personalul și clienții. În această privință, în comunicare se prevede că astfel de acorduri ar trebui să permită băncii să se axeze pe direcția restabilirii viabilității și să prevină posibilele conflicte de interese. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește gestionarea activelor, în secțiunea 5.6 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează necesitatea asigurării unei separări funcționale și organizaționale clare între banca beneficiară și activele sale, în special în ceea ce privește conducerea acestora, personalul și clienții. În această privință, în comunicare se prevede că astfel de acorduri ar trebui să permită băncii să se axeze pe direcția restabilirii viabilității și să prevină posibilele conflicte de interese.

| (105) | Activele vor fi gestionate de SGAB care este total independentă față de NLB. Prin urmare, se poate concluziona că gestionarea separată a activelor este în conformitate cu cerințele din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(105)

Activele vor fi gestionate de SGAB care este total independentă față de NLB. Prin urmare, se poate concluziona că gestionarea separată a activelor este în conformitate cu cerințele din Comunicarea privind activele depreciate.

Evaluarea

| (106) | În secțiunea 5.5 din Comunicarea privind activele depreciate se subliniază importanța deosebită pe care o are abordarea corectă și coerentă a evaluării în prevenirea denaturărilor nejustificate ale concurenței. Principalul obiectiv al evaluării este acela de a stabili valoarea economică reală a activelor. Această valoare reprezintă nivelul de referință în măsura în care un transfer de active depreciate la această valoare confirmă compatibilitatea ajutorului — creează un efect de salvare, deoarece depășește valoarea de piață curentă, dar menține valoarea ajutorului la minimul necesar. |
| --- | --- |

(106)

În secțiunea 5.5 din Comunicarea privind activele depreciate se subliniază importanța deosebită pe care o are abordarea corectă și coerentă a evaluării în prevenirea denaturărilor nejustificate ale concurenței. Principalul obiectiv al evaluării este acela de a stabili valoarea economică reală a activelor. Această valoare reprezintă nivelul de referință în măsura în care un transfer de active depreciate la această valoare confirmă compatibilitatea ajutorului — creează un efect de salvare, deoarece depășește valoarea de piață curentă, dar menține valoarea ajutorului la minimul necesar.

| (107) | Banca Sloveniei a evaluat portofoliul, iar Comisia a examinat, alături de experții externi, evaluarea și metodologia generală pe care se bazează, pentru a asigura o abordare coerentă la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(107)

Banca Sloveniei a evaluat portofoliul, iar Comisia a examinat, alături de experții externi, evaluarea și metodologia generală pe care se bazează, pentru a asigura o abordare coerentă la nivelul Uniunii.

| (108) | Concluziile sunt următoarele:






  (i) | materialele prezentate de NLB oferă o analiză detaliată la un înalt standard de calitate; |
| --- | --- | --- |

(108)

Concluziile sunt următoarele:

(i)

materialele prezentate de NLB oferă o analiză detaliată la un înalt standard de calitate;

| (ii) | o abordare bazată pe rating care utilizează ratingurile NLB și date financiare actualizate din bilanțul NLB ar fi utilă pentru portofoliului transferat către SGAB; |
| --- | --- |

(ii)

o abordare bazată pe rating care utilizează ratingurile NLB și date financiare actualizate din bilanțul NLB ar fi utilă pentru portofoliului transferat către SGAB;

| (iii) | valoarea economică reală estimată a portofoliului de credite corporative ale NLB se situează la 60,2 % din expunerea brută, cu o marjă de eroare de ± 5 %, conform unui calcul efectuat după metoda comparării mai multor situații de criză. În cadrul metodei comparării mai multor situații de criză, se aplică o criză la nivelul provizioanelor, stabilit în urma unei evaluări a calității activelor. Comisia și experții săi externi au calibrat acest nivel de stres pe baza practicii decizionale. Nivelul valorii economice reale estimat de experți se raportează la portofoliul de credite corporative al NLB, care este mai mare decât portofoliului identificat definitiv pentru transferul către SGAB. Prin urmare, această estimare nu poate fi folosită ca indicator pentru evaluarea valorii economice reale a portofoliului care urmează să fie transferat către SGAB. |
| --- | --- |

(iii)

valoarea economică reală estimată a portofoliului de credite corporative ale NLB se situează la 60,2 % din expunerea brută, cu o marjă de eroare de ± 5 %, conform unui calcul efectuat după metoda comparării mai multor situații de criză. În cadrul metodei comparării mai multor situații de criză, se aplică o criză la nivelul provizioanelor, stabilit în urma unei evaluări a calității activelor. Comisia și experții săi externi au calibrat acest nivel de stres pe baza practicii decizionale. Nivelul valorii economice reale estimat de experți se raportează la portofoliul de credite corporative al NLB, care este mai mare decât portofoliului identificat definitiv pentru transferul către SGAB. Prin urmare, această estimare nu poate fi folosită ca indicator pentru evaluarea valorii economice reale a portofoliului care urmează să fie transferat către SGAB.

| (109) | Pe baza acestor elemente, Comisia a evaluat valoarea economică reală a portofoliului. Pentru realizarea acestei evaluări, Comisia a împărțit împrumuturile în două categorii: împrumuturi pentru întreprinderi în activitate pe de o parte, și împrumuturi pentru restructurări de credit și credite nerambursate, pe de altă parte. Valoarea economică reală a acțiunilor a fost evaluată separat. |
| --- | --- |

(109)

Pe baza acestor elemente, Comisia a evaluat valoarea economică reală a portofoliului. Pentru realizarea acestei evaluări, Comisia a împărțit împrumuturile în două categorii: împrumuturi pentru întreprinderi în activitate pe de o parte, și împrumuturi pentru restructurări de credit și credite nerambursate, pe de altă parte. Valoarea economică reală a acțiunilor a fost evaluată separat.

| (110) | În cazul împrumuturilor pentru întreprinderi în activitate, Comisia a aplicat o abordare bazată pe rating, astfel cum au recomandat experții externi. Pe baza ratingului curent al NLB și a informațiilor financiare actualizate referitoare la expunere, Comisia a determinat o probabilitate de nerespectare a obligațiilor de plată. Pierderile rezultate în urma nerespectării obligațiilor de plată au fost evaluate apoi pe baza unei analize detaliate a garanțiilor reale, a documentației de credit existente sau a exercițiilor anterioare de evaluare a calității creditului. |
| --- | --- |

(110)

În cazul împrumuturilor pentru întreprinderi în activitate, Comisia a aplicat o abordare bazată pe rating, astfel cum au recomandat experții externi. Pe baza ratingului curent al NLB și a informațiilor financiare actualizate referitoare la expunere, Comisia a determinat o probabilitate de nerespectare a obligațiilor de plată. Pierderile rezultate în urma nerespectării obligațiilor de plată au fost evaluate apoi pe baza unei analize detaliate a garanțiilor reale, a documentației de credit existente sau a exercițiilor anterioare de evaluare a calității creditului.

| (111) | În cazul împrumuturilor pentru restructurări de credit și expuneri aflate în stare de nerambursare, Comisia s-a axat pe analiza garanțiilor reale, în vederea evaluării valorii de recuperat într-un scenariu de lichidare, folosind ipoteze prudente în ceea ce privește valoarea garanțiilor reale și luând în considerare rezultatele ECA/SC. |
| --- | --- |

(111)

În cazul împrumuturilor pentru restructurări de credit și expuneri aflate în stare de nerambursare, Comisia s-a axat pe analiza garanțiilor reale, în vederea evaluării valorii de recuperat într-un scenariu de lichidare, folosind ipoteze prudente în ceea ce privește valoarea garanțiilor reale și luând în considerare rezultatele ECA/SC.

| (112) | În ceea ce privește acțiunile, Comisia a examinat rapoartele de evaluare depuse de Slovenia pentru a stabili dacă valorile de piață prezentate în raport corespundeau cotelor de piață ale societăților cotate la bursă și dacă metoda de evaluare a societăților necotate la bursă corespundea standardelor pieței |
| --- | --- |

(112)

În ceea ce privește acțiunile, Comisia a examinat rapoartele de evaluare depuse de Slovenia pentru a stabili dacă valorile de piață prezentate în raport corespundeau cotelor de piață ale societăților cotate la bursă și dacă metoda de evaluare a societăților necotate la bursă corespundea standardelor pieței

| (113) | Comisia concluzionează că valoarea economică reală a portofoliului de credite este de 617 milioane EUR pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR și că valoarea economică reală a portofoliului de acțiuni este de 94 de milioane EUR. În planul de restructurare se prevede transferul activelor către SGAB la valoarea economică reală. |
| --- | --- |

(113)

Comisia concluzionează că valoarea economică reală a portofoliului de credite este de 617 milioane EUR pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR și că valoarea economică reală a portofoliului de acțiuni este de 94 de milioane EUR. În planul de restructurare se prevede transferul activelor către SGAB la valoarea economică reală.

| (114) | În ceea ce privește valoarea de piață, Comisia utilizează o metodă de stabilire a marjelor pentru evaluarea valorii de piață valabile în momentul transferului. Astfel, valoarea de piață a portofoliului este estimată la 486 de milioane EUR pentru credite și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni. |
| --- | --- |

(114)

În ceea ce privește valoarea de piață, Comisia utilizează o metodă de stabilire a marjelor pentru evaluarea valorii de piață valabile în momentul transferului. Astfel, valoarea de piață a portofoliului este estimată la 486 de milioane EUR pentru credite și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni.

| (115) | Prin urmare, valoarea ajutorului reprezintă diferența dintre valoarea transferului și valoarea de piață, adică 130 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, valoarea ajutorului reprezintă diferența dintre valoarea transferului și valoarea de piață, adică 130 de milioane EUR.

Repartizarea sarcinilor și remunerarea

| (116) | În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, în secțiunea 5.2 din Comunicarea privind activele depreciate se reiterează principiul general conform căruia băncile ar trebui să suporte în cea mai mare măsură posibilă pierderile asociate activelor depreciate, astfel încât să asigure faptul că responsabilitatea acționarilor și repartizarea sarcinilor între aceștia sunt echivalente. Astfel, activele ar trebui să fie transferate la un preț mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală. |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, în secțiunea 5.2 din Comunicarea privind activele depreciate se reiterează principiul general conform căruia băncile ar trebui să suporte în cea mai mare măsură posibilă pierderile asociate activelor depreciate, astfel încât să asigure faptul că responsabilitatea acționarilor și repartizarea sarcinilor între aceștia sunt echivalente. Astfel, activele ar trebui să fie transferate la un preț mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală.

| (117) | Slovenia se angajează să respecte un preț de transfer al activelor mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală, îndeplinind astfel cerințele din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(117)

Slovenia se angajează să respecte un preț de transfer al activelor mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală, îndeplinind astfel cerințele din Comunicarea privind activele depreciate.

Concluzia referitoare la măsura de salvare a activelor depreciate

| (118) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că transferul activelor depreciate către SGAB îndeplinește toate condițiile și cerințele din Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(118)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că transferul activelor depreciate către SGAB îndeplinește toate condițiile și cerințele din Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

8.2.3.   Evaluarea compatibilității prin prisma Comunicării privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013

| (119) | În conformitate cu punctul 31 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, orice plan de restructurare care implică un ajutor de restructurare va continuă să fie evaluat pe baza Comunicării privind restructurarea, cu excepția cerințelor referitoare la mobilizarea de capital și la repartizarea sarcinilor. |
| --- | --- |

(119)

În conformitate cu punctul 31 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, orice plan de restructurare care implică un ajutor de restructurare va continuă să fie evaluat pe baza Comunicării privind restructurarea, cu excepția cerințelor referitoare la mobilizarea de capital și la repartizarea sarcinilor.

| (120) | Conform Comunicării privind restructurarea și Comunicării privind sectorul bancar din 2013 este necesar, în primul rând, ca din planul de restructurare să reiasă că procesul de restructurare la care este supus beneficiarul unui ajutor de stat este adecvat pentru restabilirea viabilității pe termen lung. În al doilea rând, este necesar ca valoarea ajutorului să fie limitată la minimul necesar și ca atât acționarii, cât și creditorii subordonați să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. În al treilea rând, este necesar să fie introduse măsuri pentru limitarea denaturărilor concurenței, create prin sprijinirea artificială a puterii de piață a beneficiarului, și pentru asigurarea unui sector bancar competitiv. În sfârșit, este necesar să se rezolve problema monitorizării și aspectele de procedură. |
| --- | --- |

(120)

Conform Comunicării privind restructurarea și Comunicării privind sectorul bancar din 2013 este necesar, în primul rând, ca din planul de restructurare să reiasă că procesul de restructurare la care este supus beneficiarul unui ajutor de stat este adecvat pentru restabilirea viabilității pe termen lung. În al doilea rând, este necesar ca valoarea ajutorului să fie limitată la minimul necesar și ca atât acționarii, cât și creditorii subordonați să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. În al treilea rând, este necesar să fie introduse măsuri pentru limitarea denaturărilor concurenței, create prin sprijinirea artificială a puterii de piață a beneficiarului, și pentru asigurarea unui sector bancar competitiv. În sfârșit, este necesar să se rezolve problema monitorizării și aspectele de procedură.

(i)   Restabilirea viabilității pe termen lung

| (121) | Astfel cum se precizează în Comunicarea privind restructurarea, statul membru trebuie să prezinte un plan de restructurare cuprinzător din care să reiasă modul în care va fi restabilită viabilitatea pe termen lung a beneficiarului fără ajutoare de stat într-o perioadă de timp rezonabilă și în termen de cel mult cinci ani. O bancă este viabilă pe termen lung atunci când este în măsură să concureze pe piață pentru obținerea de capital, pe baza calităților sale proprii, în conformitate cu cerințele de reglementare relevante. Pentru a realiza acest lucru, banca trebuie să fie în măsură să își acopere toate costurile și să obțină un nivel corespunzător de ROE, luând în considerare profilul de risc al băncii. Restabilirea viabilității trebuie să rezulte în principal din măsuri interne și să se bazeze pe un plan credibil de restructurare. |
| --- | --- |

(121)

Astfel cum se precizează în Comunicarea privind restructurarea, statul membru trebuie să prezinte un plan de restructurare cuprinzător din care să reiasă modul în care va fi restabilită viabilitatea pe termen lung a beneficiarului fără ajutoare de stat într-o perioadă de timp rezonabilă și în termen de cel mult cinci ani. O bancă este viabilă pe termen lung atunci când este în măsură să concureze pe piață pentru obținerea de capital, pe baza calităților sale proprii, în conformitate cu cerințele de reglementare relevante. Pentru a realiza acest lucru, banca trebuie să fie în măsură să își acopere toate costurile și să obțină un nivel corespunzător de ROE, luând în considerare profilul de risc al băncii. Restabilirea viabilității trebuie să rezulte în principal din măsuri interne și să se bazeze pe un plan credibil de restructurare.

| (122) | În planul de restructurare al NLB, care acoperă perioada până la 31 decembrie 2017, se indică o restabilire a viabilității la sfârșitul perioadei de restructurare. Principalul factor declanșator este reprezentat de creșterea preconizată a calității portofoliului și de necesitatea redusă în materie de deprecieri și provizioane suplimentare. Restabilirea viabilității se va realiza, de asemenea, prin curățarea bilanțului NLB rezultat din transferul planificat al activelor neperformante către SGAB. NLB va beneficia de asemenea de o îmbunătățire a eficienței operaționale care rezultă din aplicarea măsurilor de reducere a costurilor și de stabilizare a veniturilor. Pentru a asigura viabilitatea băncii și luând în considerare transferul de active neperformante către SGAB, planul de restructurare se bazează pe ipoteza unei recapitalizări de către stat în valoare de 1,558 miliarde EUR în 2013 și a unei eliminări totale din bilanț a obligațiunilor subordonate și a capitalurilor proprii ale acționarilor în valoare de 250 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(122)

În planul de restructurare al NLB, care acoperă perioada până la 31 decembrie 2017, se indică o restabilire a viabilității la sfârșitul perioadei de restructurare. Principalul factor declanșator este reprezentat de creșterea preconizată a calității portofoliului și de necesitatea redusă în materie de deprecieri și provizioane suplimentare. Restabilirea viabilității se va realiza, de asemenea, prin curățarea bilanțului NLB rezultat din transferul planificat al activelor neperformante către SGAB. NLB va beneficia de asemenea de o îmbunătățire a eficienței operaționale care rezultă din aplicarea măsurilor de reducere a costurilor și de stabilizare a veniturilor. Pentru a asigura viabilitatea băncii și luând în considerare transferul de active neperformante către SGAB, planul de restructurare se bazează pe ipoteza unei recapitalizări de către stat în valoare de 1,558 miliarde EUR în 2013 și a unei eliminări totale din bilanț a obligațiunilor subordonate și a capitalurilor proprii ale acționarilor în valoare de 250 de milioane EUR.

| (123) | Conform punctului 10 din Comunicarea privind restructurarea, este necesar ca măsurile de restructurare propuse să remedieze deficiențele entității. Planul de restructurare explică, în primul rând, cauzele dificultăților NLB. Portofoliul de credite al NLB a fost grav afectat în timpul crizei și a generat mari pierderi din deprecierea activelor. |
| --- | --- |

(123)

Conform punctului 10 din Comunicarea privind restructurarea, este necesar ca măsurile de restructurare propuse să remedieze deficiențele entității. Planul de restructurare explică, în primul rând, cauzele dificultăților NLB. Portofoliul de credite al NLB a fost grav afectat în timpul crizei și a generat mari pierderi din deprecierea activelor.

| (124) | Creșterea portofoliului de credite a fost finanțată de piața creditelor interbancare, ceea ce a avut ca rezultat creșterea vertiginoasă a raportului împrumuturi/depozite (de la 74 % în 2002 la 137 % în 2009). Între timp, banca nu și-a consolidat suficient baza de capital și s-a bazat într-o mare măsură pe instrumente hibride înainte de începutul crizei. |
| --- | --- |

(124)

Creșterea portofoliului de credite a fost finanțată de piața creditelor interbancare, ceea ce a avut ca rezultat creșterea vertiginoasă a raportului împrumuturi/depozite (de la 74 % în 2002 la 137 % în 2009). Între timp, banca nu și-a consolidat suficient baza de capital și s-a bazat într-o mare măsură pe instrumente hibride înainte de începutul crizei.

| (125) | Înainte de criză, NLB a acumulat expuneri la risc legate de sectorul construcțiilor, de dezvoltatori imobiliari și de holdinguri financiare, însă calitatea gestionării riscurilor asociate a fost deficitară. Acumularea de credite neperformante s-a dovedit a fi dezastruoasă pentru bancă în momentul declanșării crizei și al încetinirii economiei. Programul național privind construcția de drumuri s-a încheiat în 2008, iar cererea internă în sectorul imobiliar a scăzut drastic. Majoritatea întreprinderilor slovene au prezentat un grad ridicat de îndatorare și s-au regăsit în situația de a fi strivite de scăderea activității economice, de deprecierea activelor și a acțiunilor, precum și de reducerea accesului la credite. Îmbinarea unui grav declin economic cu un cadru necorespunzător de gestionare a riscurilor a dus la creșterea volumului de credite neperformante. La 30 septembrie 2012, acestea reprezentau 29 % din împrumuturile brute ale NLB, cel mai slab record fiind înregistrat în sectorul construcțiilor (74 %). Drept urmare, pierderile după impozitare s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, la 202 milioane EUR în 2010, la 240 de milioane EUR în 2011 și la 273 de milioane EUR în 2012. |
| --- | --- |

(125)

Înainte de criză, NLB a acumulat expuneri la risc legate de sectorul construcțiilor, de dezvoltatori imobiliari și de holdinguri financiare, însă calitatea gestionării riscurilor asociate a fost deficitară. Acumularea de credite neperformante s-a dovedit a fi dezastruoasă pentru bancă în momentul declanșării crizei și al încetinirii economiei. Programul național privind construcția de drumuri s-a încheiat în 2008, iar cererea internă în sectorul imobiliar a scăzut drastic. Majoritatea întreprinderilor slovene au prezentat un grad ridicat de îndatorare și s-au regăsit în situația de a fi strivite de scăderea activității economice, de deprecierea activelor și a acțiunilor, precum și de reducerea accesului la credite. Îmbinarea unui grav declin economic cu un cadru necorespunzător de gestionare a riscurilor a dus la creșterea volumului de credite neperformante. La 30 septembrie 2012, acestea reprezentau 29 % din împrumuturile brute ale NLB, cel mai slab record fiind înregistrat în sectorul construcțiilor (74 %). Drept urmare, pierderile după impozitare s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, la 202 milioane EUR în 2010, la 240 de milioane EUR în 2011 și la 273 de milioane EUR în 2012.

| (126) | Normele insuficiente de guvernanță corporativă, care a determinat influența statului în activitatea zilnică a băncii, au constituit unul din factorii care au condus la problemele băncii. |
| --- | --- |

(126)

Normele insuficiente de guvernanță corporativă, care a determinat influența statului în activitatea zilnică a băncii, au constituit unul din factorii care au condus la problemele băncii.

| (127) | Prin urmare, pentru restabilirea viabilității pe termen lung trebuie rezolvate cinci mari probleme. În primul rând, trebuie îmbunătățită guvernanța corporativă a băncii, în vederea asigurării faptului că deciziile de afaceri justificate din punct de vedere economic sunt adoptate exclusiv de către conducerea băncii și a faptului că statul nu va influența activitățile zilnice. În al doilea rând, banca trebuie să își îmbunătățească politicile de stabilire a prețurilor și cadrul de gestionare a riscurilor, astfel încât să se păstreze marjele și să se reducă la minimum pierderile. În al treilea rând, NLB trebuie să își curețe bilanțul și să își reducă expunerile la risc legate de sectoare problematice, fie prin constituirea unor provizioane de risc adecvate și prin reducerea efectului de levier în cazul unor active problematice, fie prin transferul credite problematice către SGAB. În al patrulea rând, banca trebuie să își repare structura bilanțului printr-o recapitalizare și prin consolidarea bazei de depozite sau prin reducerea efectului de levier. În sfârșit, banca trebuie să își îmbunătățească eficiența operațională pentru a obține un nivel corespunzător de rentabilitate. |
| --- | --- |

(127)

Prin urmare, pentru restabilirea viabilității pe termen lung trebuie rezolvate cinci mari probleme. În primul rând, trebuie îmbunătățită guvernanța corporativă a băncii, în vederea asigurării faptului că deciziile de afaceri justificate din punct de vedere economic sunt adoptate exclusiv de către conducerea băncii și a faptului că statul nu va influența activitățile zilnice. În al doilea rând, banca trebuie să își îmbunătățească politicile de stabilire a prețurilor și cadrul de gestionare a riscurilor, astfel încât să se păstreze marjele și să se reducă la minimum pierderile. În al treilea rând, NLB trebuie să își curețe bilanțul și să își reducă expunerile la risc legate de sectoare problematice, fie prin constituirea unor provizioane de risc adecvate și prin reducerea efectului de levier în cazul unor active problematice, fie prin transferul credite problematice către SGAB. În al patrulea rând, banca trebuie să își repare structura bilanțului printr-o recapitalizare și prin consolidarea bazei de depozite sau prin reducerea efectului de levier. În sfârșit, banca trebuie să își îmbunătățească eficiența operațională pentru a obține un nivel corespunzător de rentabilitate.

(a)   Consolidarea cadrului de guvernanță corporativă

| (128) | Angajamentele vor garanta autonomia consiliului și a conducerii în ceea ce privește stabilirea criteriilor de acordare a împrumuturilor. Aceste angajamente vor garanta faptul că modul de stabilire a prețurilor la împrumuturi se va baza pe o politică de stabilire a prețurilor care prevede norme minime de rentabilitate financiară pentru toate împrumuturile, limitând astfel posibilitatea ca banca să acorde împrumuturi sub prețul pieței ca urmare a unor influențe externe. |
| --- | --- |

(128)

Angajamentele vor garanta autonomia consiliului și a conducerii în ceea ce privește stabilirea criteriilor de acordare a împrumuturilor. Aceste angajamente vor garanta faptul că modul de stabilire a prețurilor la împrumuturi se va baza pe o politică de stabilire a prețurilor care prevede norme minime de rentabilitate financiară pentru toate împrumuturile, limitând astfel posibilitatea ca banca să acorde împrumuturi sub prețul pieței ca urmare a unor influențe externe.

| (129) | Angajamentele par să abordeze și să remedieze în mod corespunzător principala deficiență a guvernanței corporative a NLB. Acestea stabilesc garanții adecvate pentru prevenirea conflictelor de interese, pentru asigurarea faptului că strategia și deciziile sunt fondate pe interesul economic și a faptului că acestea nici nu sunt influențate de alte obiective decât maximizarea valorii, nici nu sunt supuse unei influențe externe necorespunzătoare. Modificările avute în vedere în ceea ce privește guvernanța corporativă vor reduce vulnerabilitatea băncii la influența externă și, în același timp, vor determina un plus de disciplină de piață, printr-un control și printr-o transparență sporite în deciziile de management. |
| --- | --- |

(129)

Angajamentele par să abordeze și să remedieze în mod corespunzător principala deficiență a guvernanței corporative a NLB. Acestea stabilesc garanții adecvate pentru prevenirea conflictelor de interese, pentru asigurarea faptului că strategia și deciziile sunt fondate pe interesul economic și a faptului că acestea nici nu sunt influențate de alte obiective decât maximizarea valorii, nici nu sunt supuse unei influențe externe necorespunzătoare. Modificările avute în vedere în ceea ce privește guvernanța corporativă vor reduce vulnerabilitatea băncii la influența externă și, în același timp, vor determina un plus de disciplină de piață, printr-un control și printr-o transparență sporite în deciziile de management.

| (130) | În plus, NLB își va revizui politicile de stimulente și de remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea nejustificată de riscuri și că sunt orientate către obiective pe termen lung și durabile. În plus, remunerația totală acordată membrilor consiliului și angajaților specializați va fi plafonată până la data de 31 decembrie 2017, în conformitate cu punctele 37-39 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, ceea ce va facilita executarea la timp a planului de restructurare. |
| --- | --- |

(130)

În plus, NLB își va revizui politicile de stimulente și de remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea nejustificată de riscuri și că sunt orientate către obiective pe termen lung și durabile. În plus, remunerația totală acordată membrilor consiliului și angajaților specializați va fi plafonată până la data de 31 decembrie 2017, în conformitate cu punctele 37-39 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, ceea ce va facilita executarea la timp a planului de restructurare.

| (131) | În plus, Slovenia se angajează ca, până la [...], să își cedeze participarea de [...] % deținută în NLB unui investitor independent de Republica Slovenia și care nu are nicio legătură cu aceasta. Cesiunea respectivă va reduce în mod semnificativ influența externă în administrarea și activitățile comerciale ale băncii. |
| --- | --- |

(131)

În plus, Slovenia se angajează ca, până la [...], să își cedeze participarea de [...] % deținută în NLB unui investitor independent de Republica Slovenia și care nu are nicio legătură cu aceasta. Cesiunea respectivă va reduce în mod semnificativ influența externă în administrarea și activitățile comerciale ale băncii.

(b)   Consolidarea politicilor de prețuri și a cadrului de gestionare a riscurilor

| (132) | NLB își va îmbunătăți politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor, în special prin intermediul unei serii de norme și măsuri menite să protejeze cele mai importante interese de afaceri ale băncii. Aceste măsuri includ formarea personalului, evaluarea clienților, stabilirea prețurilor pentru noile produse și revizuirea procesului privind riscul de credit. |
| --- | --- |

(132)

NLB își va îmbunătăți politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor, în special prin intermediul unei serii de norme și măsuri menite să protejeze cele mai importante interese de afaceri ale băncii. Aceste măsuri includ formarea personalului, evaluarea clienților, stabilirea prețurilor pentru noile produse și revizuirea procesului privind riscul de credit.

| (133) | Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile credite va conduce, la data de 31 decembrie 2017, la o creștere pozitivă a ROE de cel puțin [...] % pentru fiecare client. Acea politică de stabilire a prețurilor va fi introdusă treptat, începând cu o ROE de [...] % pentru fiecare client în 2014 și ajungând la [...] % la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(133)

Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile credite va conduce, la data de 31 decembrie 2017, la o creștere pozitivă a ROE de cel puțin [...] % pentru fiecare client. Acea politică de stabilire a prețurilor va fi introdusă treptat, începând cu o ROE de [...] % pentru fiecare client în 2014 și ajungând la [...] % la 31 decembrie 2017.

| (134) | Îmbunătățirile rezultate pentru politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor din cadrul NLB sunt indicate și necesare pentru introducerea unor politici mai riguroase de creditare pentru noile împrumuturile viitoare și a unei politici mai conservatoare în ceea ce privește provizioanele. Aceste reforme combat punctele slabe ale NLB care au determinat o calitate necorespunzătoare a portofoliului său de credite, un nivel excesiv de credite neperformante și un cost ridicat al creditului. Prin combaterea acestor cauze ale rentabilității scăzute, măsurile contribuie la viabilitatea pe termen lung a NLB. |
| --- | --- |

(134)

Îmbunătățirile rezultate pentru politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor din cadrul NLB sunt indicate și necesare pentru introducerea unor politici mai riguroase de creditare pentru noile împrumuturile viitoare și a unei politici mai conservatoare în ceea ce privește provizioanele. Aceste reforme combat punctele slabe ale NLB care au determinat o calitate necorespunzătoare a portofoliului său de credite, un nivel excesiv de credite neperformante și un cost ridicat al creditului. Prin combaterea acestor cauze ale rentabilității scăzute, măsurile contribuie la viabilitatea pe termen lung a NLB.

| (135) | Planul de restructurare cuprinde, de asemenea, o separare organizațională a activităților principale ale NLB de cele secundare. Reorganizarea băncii va permite NLB să își raționalizeze activitățile principale. Separarea va permite băncii, de asemenea, să aplice o abordare mai specializată în ceea ce privește lichidarea activităților secundare și să își gestioneze activele neperformante astfel încât să asigure o valoarea maximă de recuperare. |
| --- | --- |

(135)

Planul de restructurare cuprinde, de asemenea, o separare organizațională a activităților principale ale NLB de cele secundare. Reorganizarea băncii va permite NLB să își raționalizeze activitățile principale. Separarea va permite băncii, de asemenea, să aplice o abordare mai specializată în ceea ce privește lichidarea activităților secundare și să își gestioneze activele neperformante astfel încât să asigure o valoarea maximă de recuperare.

(c)   Reechilibrarea activității comerciale spre domenii mai puțin riscante

| (136) | Ca urmare a planului de restructurare, valoarea activelor ponderate în funcție de risc ale NLB va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [510] miliarde EUR la 31 decembrie 2017. Reducerea activelor ponderate în funcție de risc, în special în sectoarele cele mai problematice ale băncii, și anume holdingurile financiare, companiile de transport, societățile de construcții, asigură o scădere a riscurilor asociate expunerilor respective în perioada de restructurare. |
| --- | --- |

(136)

Ca urmare a planului de restructurare, valoarea activelor ponderate în funcție de risc ale NLB va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [510] miliarde EUR la 31 decembrie 2017. Reducerea activelor ponderate în funcție de risc, în special în sectoarele cele mai problematice ale băncii, și anume holdingurile financiare, companiile de transport, societățile de construcții, asigură o scădere a riscurilor asociate expunerilor respective în perioada de restructurare.

| (137) | NLB va transfera către SGAB un portofoliu de credite depreciate cu o valoare de 2,3 miliarde EUR, ceea ce îi va permite să se axeze pe gestionarea creditelor performante, eliberând totodată resursele necesare pentru restructurarea restului de credite neperformante. |
| --- | --- |

(137)

NLB va transfera către SGAB un portofoliu de credite depreciate cu o valoare de 2,3 miliarde EUR, ceea ce îi va permite să se axeze pe gestionarea creditelor performante, eliberând totodată resursele necesare pentru restructurarea restului de credite neperformante.

| (138) | Conform strategiei sale viitoare, NLB își va reorienta activitatea spre domenii mai conservatoare, segmentele principale de activitate fiind furnizarea de servicii bancare persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia. Această dezvoltare va fi realizată prin intermediul unor cesiuni substanțiale și al reducerii activităților secundare, ceea ce va permite eliberarea resurselor pentru activitățile principale. |
| --- | --- |

(138)

Conform strategiei sale viitoare, NLB își va reorienta activitatea spre domenii mai conservatoare, segmentele principale de activitate fiind furnizarea de servicii bancare persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia. Această dezvoltare va fi realizată prin intermediul unor cesiuni substanțiale și al reducerii activităților secundare, ceea ce va permite eliberarea resurselor pentru activitățile principale.

(d)   Repararea structurii bilanțului

| (139) | NLB a primit deja injecții de capital din partea statului în martie 2011 și iulie 2012. Datorită celei de a treia recapitalizări, NLB este în măsură să respecte cerințele de capital ale Băncii Sloveniei, ceea ce îi permite să își restabilească viabilitatea. |
| --- | --- |

(139)

NLB a primit deja injecții de capital din partea statului în martie 2011 și iulie 2012. Datorită celei de a treia recapitalizări, NLB este în măsură să respecte cerințele de capital ale Băncii Sloveniei, ceea ce îi permite să își restabilească viabilitatea.

| (140) | Valoarea celei de a treia recapitalizări este stabilită în baza necesităților băncii, determinate în urma ECA/SC. După recapitalizare, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, în temeiul CRR, va atinge imediat 15 % și un nivel de [10-20] % la 31 decembrie 2017, depășind în mare măsură cerința de capital stabilită de Banca Sloveniei la 9 % rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază în temeiul CRR. |
| --- | --- |

(140)

Valoarea celei de a treia recapitalizări este stabilită în baza necesităților băncii, determinate în urma ECA/SC. După recapitalizare, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, în temeiul CRR, va atinge imediat 15 % și un nivel de [10-20] % la 31 decembrie 2017, depășind în mare măsură cerința de capital stabilită de Banca Sloveniei la 9 % rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază în temeiul CRR.

| (141) | De asemenea, NLB își va curăța bilanțul prin transferarea către SGAB a unui portofoliu important de active neperformante și depreciate. |
| --- | --- |

(141)

De asemenea, NLB își va curăța bilanțul prin transferarea către SGAB a unui portofoliu important de active neperformante și depreciate.

| (142) | NLB își va îmbunătăți profilul de finanțare prin reducerea finanțărilor în cadrul grupului acordate filialelor sale, prin cesiunea activităților secundare și prin reorientarea către baza sa istorică de finanțare, și anume depozitele persoanelor fizice. Raportul împrumuturi/depozite se va consolida de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(142)

NLB își va îmbunătăți profilul de finanțare prin reducerea finanțărilor în cadrul grupului acordate filialelor sale, prin cesiunea activităților secundare și prin reorientarea către baza sa istorică de finanțare, și anume depozitele persoanelor fizice. Raportul împrumuturi/depozite se va consolida de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017.

(e)   Restabilirea rentabilității pe termen lung

| (143) | Restabilirea rentabilității pe termen lung va rezulta din repoziționarea strategică a băncii asupra activității sale principale de servicii bancare oferite persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia, ceea ce va permite băncii să își îndeplinească obiectivele în materie de ROE. |
| --- | --- |

(143)

Restabilirea rentabilității pe termen lung va rezulta din repoziționarea strategică a băncii asupra activității sale principale de servicii bancare oferite persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia, ceea ce va permite băncii să își îndeplinească obiectivele în materie de ROE.

| (144) | Banca își va îmbunătăți marja dobânzii nete prin asigurarea unui mod adecvat de stabilire a prețurilor pentru noile împrumuturi. Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile împrumuturi va contribui la o ROE pozitivă de cel puțin [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017 pentru fiecare client. |
| --- | --- |

(144)

Banca își va îmbunătăți marja dobânzii nete prin asigurarea unui mod adecvat de stabilire a prețurilor pentru noile împrumuturi. Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile împrumuturi va contribui la o ROE pozitivă de cel puțin [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017 pentru fiecare client.

| (145) | De asemenea, NLB va documenta toate deciziile de restructurare. În documentație va include o comparație cu soluții alternative, cum ar fi executarea garanțiilor reale și încetarea angajamentului, pentru a demonstra că a ales soluția care mărește la maximum valoarea actualizată netă a băncii. |
| --- | --- |

(145)

De asemenea, NLB va documenta toate deciziile de restructurare. În documentație va include o comparație cu soluții alternative, cum ar fi executarea garanțiilor reale și încetarea angajamentului, pentru a demonstra că a ales soluția care mărește la maximum valoarea actualizată netă a băncii.

| (146) | În plus, NLB are în vedere aplicarea unui amplu program de reducere a costurilor, care presupune o consolidare semnificativă a spațiilor de desfășurare a activității și a rețelei de sucursale și o reducere de personal, precum și îmbunătățirea eficienței operaționale, prin urmărirea unei politici de atragere a clienților ajustată în funcție de risc și bazată pe rentabilitate și prin optimizarea lichidităților și a altor costuri. În consecință, planul de restructurare prevede o reducere a raportului costuri/venituri la mai puțin de 60 %, comparabil cu nivelurile atinse de bancă înainte de criză. Până la 31 decembrie 2017, NLB va obține o ROE după impozitare de [5-10] % și o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază conform CRR de [10-20] %. Profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR în 2017. |
| --- | --- |

(146)

În plus, NLB are în vedere aplicarea unui amplu program de reducere a costurilor, care presupune o consolidare semnificativă a spațiilor de desfășurare a activității și a rețelei de sucursale și o reducere de personal, precum și îmbunătățirea eficienței operaționale, prin urmărirea unei politici de atragere a clienților ajustată în funcție de risc și bazată pe rentabilitate și prin optimizarea lichidităților și a altor costuri. În consecință, planul de restructurare prevede o reducere a raportului costuri/venituri la mai puțin de 60 %, comparabil cu nivelurile atinse de bancă înainte de criză. Până la 31 decembrie 2017, NLB va obține o ROE după impozitare de [5-10] % și o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază conform CRR de [10-20] %. Profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR în 2017.

| (147) | Se preconizează o scădere în timp a fluxului deprecierilor, pe măsură ce planul de restructurare este pus în aplicare. Banca va deține un profil de risc de credit mai solid ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB, a angajamentelor legate de gestionarea riscului de credit și a restructurării creditelor neperformante rămase în portofoliile sale, în vederea măririi la maximum a valorii lor actualizate nete în cadrul băncii, precum și ca urmare a altor măsuri de îmbunătățire a cadrului de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(147)

Se preconizează o scădere în timp a fluxului deprecierilor, pe măsură ce planul de restructurare este pus în aplicare. Banca va deține un profil de risc de credit mai solid ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB, a angajamentelor legate de gestionarea riscului de credit și a restructurării creditelor neperformante rămase în portofoliile sale, în vederea măririi la maximum a valorii lor actualizate nete în cadrul băncii, precum și ca urmare a altor măsuri de îmbunătățire a cadrului de gestionare a riscurilor.

| (148) | Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung a NLB. |
| --- | --- |

(148)

Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung a NLB.

(ii)   Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor

| (149) | În Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, se precizează necesitatea unei contribuții adecvate din partea beneficiarului, pentru a restrânge la minimum ajutorul și pentru a limita denaturările concurenței și riscul moral. În acest scop, în comunicare se prevede (i) limitarea atât a costurilor de restructurare, cât și a valorii ajutorului și (ii) necesitatea unei repartizări maxime a sarcinilor între acționarii existenți și creditorii subordonați. |
| --- | --- |

(149)

În Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, se precizează necesitatea unei contribuții adecvate din partea beneficiarului, pentru a restrânge la minimum ajutorul și pentru a limita denaturările concurenței și riscul moral. În acest scop, în comunicare se prevede (i) limitarea atât a costurilor de restructurare, cât și a valorii ajutorului și (ii) necesitatea unei repartizări maxime a sarcinilor între acționarii existenți și creditorii subordonați.

| (150) | O repartizare corespunzătoare a sarcinilor va permite, în mod normal, abia după ce pierderile sunt absorbite în capitalul propriu, contribuțiile unor deținători de capitaluri hibride și ale unor deținători de creanțe subordonate. Deținătorii de capitaluri hibride și de creanțe subordonate trebuie să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. Aceste contribuții se pot realiza fie sub forma unei conversii în fonduri proprii de nivel 1 de bază (20), fie prin reducerea valorii principale a instrumentelor. În oricare din cazuri, trebuie prevenite ieșirile de capital de la beneficiar către deținătorii unor astfel de titluri de valoare, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(150)

O repartizare corespunzătoare a sarcinilor va permite, în mod normal, abia după ce pierderile sunt absorbite în capitalul propriu, contribuțiile unor deținători de capitaluri hibride și ale unor deținători de creanțe subordonate. Deținătorii de capitaluri hibride și de creanțe subordonate trebuie să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. Aceste contribuții se pot realiza fie sub forma unei conversii în fonduri proprii de nivel 1 de bază (20), fie prin reducerea valorii principale a instrumentelor. În oricare din cazuri, trebuie prevenite ieșirile de capital de la beneficiar către deținătorii unor astfel de titluri de valoare, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere juridic.

| (151) | Planul de restructurare nu conține elemente care să sugereze că ajutorul depășește mijloacele necesare pentru acoperirea costurilor generate de restabilirea viabilității NLB. Deficitul de capital care trebuie acoperit de cea de a treia recapitalizare a fost determinat pe baza unei ECA/SC. Estimarea injecției de capital se bazează în special pe o evaluare a activelor, din care reiese că nivelul respectiv este necesar și suficient pentru susținerea băncii într-o situație de criză. În urma unei ECA/SC s-a stabilit cu o mai mare certitudine nivelul de capital necesar. Valoarea celei de a treia recapitalizări permite băncii să îndeplinească cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare, precum și așteptările pieței. În plus, va fi introdus un mecanism de rambursare a capitalului pentru a preveni acumularea de capital în exces în NLB, conform căruia NLB va trebui să plătească dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017, calculate din procentajul în creștere al unui eventual exces de capital. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul. |
| --- | --- |

(151)

Planul de restructurare nu conține elemente care să sugereze că ajutorul depășește mijloacele necesare pentru acoperirea costurilor generate de restabilirea viabilității NLB. Deficitul de capital care trebuie acoperit de cea de a treia recapitalizare a fost determinat pe baza unei ECA/SC. Estimarea injecției de capital se bazează în special pe o evaluare a activelor, din care reiese că nivelul respectiv este necesar și suficient pentru susținerea băncii într-o situație de criză. În urma unei ECA/SC s-a stabilit cu o mai mare certitudine nivelul de capital necesar. Valoarea celei de a treia recapitalizări permite băncii să îndeplinească cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare, precum și așteptările pieței. În plus, va fi introdus un mecanism de rambursare a capitalului pentru a preveni acumularea de capital în exces în NLB, conform căruia NLB va trebui să plătească dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017, calculate din procentajul în creștere al unui eventual exces de capital. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul.

| (152) | Fără a aduce atingere interdicției de plată a dividendelor, pentru a permite NLB d.d. să obțină dividende de la filialele sale și să evite acumularea de lichidități în cadrul lor, acestea sunt autorizate să plătească dividende. Aceste societăți pot efectua plata dividendelor dacă NLB d.d. este, direct sau indirect, acționarul majoritar și dacă toți acționarii externi dețin împreună mai puțin de [10-20] % din acțiuni și drepturile de vot în societatea respectivă. Comisia consideră că posibilitatea ca filialele să efectueze astfel de plăți de dividende către NLB d.d. contribuie la menținerea valorii ajutorului la minimul necesară, va permite un grad de flexibilitate corespunzător pentru gestionarea eficientă a capitalului consolidat și a lichidităților NLB și va facilita rambursarea ajutorului. Faptul că, în urma acestei posibilități, o mică parte din acționarii filialelor vor primi, de asemenea, o parte din dividende reprezintă un efect de propagare proporțional în comparație cu beneficiile respective, având în vedere, în special cuantumul relativ redus al dividendelor care s-ar plăti în cele din urmă tuturor acționarilor cu excepția NLB d.d. și care nu va depăși o zecime din cuantumul dividendelor plătite în cele din urmă NLB d.d. |
| --- | --- |

(152)

Fără a aduce atingere interdicției de plată a dividendelor, pentru a permite NLB d.d. să obțină dividende de la filialele sale și să evite acumularea de lichidități în cadrul lor, acestea sunt autorizate să plătească dividende. Aceste societăți pot efectua plata dividendelor dacă NLB d.d. este, direct sau indirect, acționarul majoritar și dacă toți acționarii externi dețin împreună mai puțin de [10-20] % din acțiuni și drepturile de vot în societatea respectivă. Comisia consideră că posibilitatea ca filialele să efectueze astfel de plăți de dividende către NLB d.d. contribuie la menținerea valorii ajutorului la minimul necesară, va permite un grad de flexibilitate corespunzător pentru gestionarea eficientă a capitalului consolidat și a lichidităților NLB și va facilita rambursarea ajutorului. Faptul că, în urma acestei posibilități, o mică parte din acționarii filialelor vor primi, de asemenea, o parte din dividende reprezintă un efect de propagare proporțional în comparație cu beneficiile respective, având în vedere, în special cuantumul relativ redus al dividendelor care s-ar plăti în cele din urmă tuturor acționarilor cu excepția NLB d.d. și care nu va depăși o zecime din cuantumul dividendelor plătite în cele din urmă NLB d.d.

| (153) | În primul rând, angajamentele în ceea ce privește repartizarea sarcinilor acționarilor și a deținătorilor de creanțe subordonate respectă Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(153)

În primul rând, angajamentele în ceea ce privește repartizarea sarcinilor acționarilor și a deținătorilor de creanțe subordonate respectă Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

| (154) | În această privință, Slovenia s-a angajat că, înaintea acordării oricărui ajutor de stat către NLB (și anume cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce în totalitate valoarea capitalurilor proprii și a creanțelor subordonate restante, astfel încât să asigure respectarea cerințelor din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Comisia constată cu satisfacție că deținătorii de creanțe subordonate își realizează contribuția în cea mai mare măsură posibilă, asigurând astfel repartizarea adecvată a sarcinilor. Injecțiile de capital din partea statului vor avea loc abia după ce creanțele subordonate vor fi complet șterse. Prin această ordine se asigură faptul că toți deținătorii de creanțe subordonate trebuie să contribuie pe deplin la costurile de restructurare a băncii înainte ca statul să intervină. Astfel, statul va deține 100 % din acțiunile băncii după a treia recapitalizare, față de 33,1 % înainte de prima injecție de capital de stat. |
| --- | --- |

(154)

În această privință, Slovenia s-a angajat că, înaintea acordării oricărui ajutor de stat către NLB (și anume cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce în totalitate valoarea capitalurilor proprii și a creanțelor subordonate restante, astfel încât să asigure respectarea cerințelor din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Comisia constată cu satisfacție că deținătorii de creanțe subordonate își realizează contribuția în cea mai mare măsură posibilă, asigurând astfel repartizarea adecvată a sarcinilor. Injecțiile de capital din partea statului vor avea loc abia după ce creanțele subordonate vor fi complet șterse. Prin această ordine se asigură faptul că toți deținătorii de creanțe subordonate trebuie să contribuie pe deplin la costurile de restructurare a băncii înainte ca statul să intervină. Astfel, statul va deține 100 % din acțiunile băncii după a treia recapitalizare, față de 33,1 % înainte de prima injecție de capital de stat.

| (155) | În al doilea rând, la punctul 24 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că o remunerație adecvată a capitalului de stat reprezintă, de asemenea, un mijloc de repartizare a sarcinilor. |
| --- | --- |

(155)

În al doilea rând, la punctul 24 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că o remunerație adecvată a capitalului de stat reprezintă, de asemenea, un mijloc de repartizare a sarcinilor.

| (156) | În ceea ce privește prima și a doua recapitalizare, Comisia constată că acestea s-au realizat la prețuri compatibile cu principiile de repartizare a sarcinilor (21). În ceea ce privește a treia recapitalizare inclusă în planul de restructurare, statul va deține 100 % din bancă după recapitalizare, mărind astfel la maximum repartizarea sarcinilor. De asemenea, Comisia a stabilit deja că transferul activelor depreciate către SGAB este remunerat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(156)

În ceea ce privește prima și a doua recapitalizare, Comisia constată că acestea s-au realizat la prețuri compatibile cu principiile de repartizare a sarcinilor (21). În ceea ce privește a treia recapitalizare inclusă în planul de restructurare, statul va deține 100 % din bancă după recapitalizare, mărind astfel la maximum repartizarea sarcinilor. De asemenea, Comisia a stabilit deja că transferul activelor depreciate către SGAB este remunerat în mod corespunzător.

| (157) | În al treilea rând, în ceea ce privește acoperirea prin măsuri interne a costurilor de restructurare rezultate din planul de restructurare, NLB va întreprinde măsuri de reducere a costurilor care vor avea ca rezultat o scădere a cheltuielilor de exploatare de la 368 de milioane EUR la 31 decembrie 2012 la [250-300] milioane EUR la 31 decembrie 2017 într-un scenariu de bază. Planul de restructurare mai cuprinde o cesiune de cel puțin [80-90] % din activitățile nebancare ale băncii. În plus, este introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite plata dividendelor către stat pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a pune în pericol cerințele de capital impuse băncii de către autoritățile de reglementare. |
| --- | --- |

(157)

În al treilea rând, în ceea ce privește acoperirea prin măsuri interne a costurilor de restructurare rezultate din planul de restructurare, NLB va întreprinde măsuri de reducere a costurilor care vor avea ca rezultat o scădere a cheltuielilor de exploatare de la 368 de milioane EUR la 31 decembrie 2012 la [250-300] milioane EUR la 31 decembrie 2017 într-un scenariu de bază. Planul de restructurare mai cuprinde o cesiune de cel puțin [80-90] % din activitățile nebancare ale băncii. În plus, este introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite plata dividendelor către stat pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a pune în pericol cerințele de capital impuse băncii de către autoritățile de reglementare.

| (158) | În al patrulea rând, pe lângă aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, să respecte o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive. |
| --- | --- |

(158)

În al patrulea rând, pe lângă aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, să respecte o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive.

| (159) | Comisia constată că angajamentul de a nu plăti cupoane nu se aplică în cazul instrumentelor de capital nou emise, cu condiția ca nicio plată de cupoane pentru respectivele instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație legală de plată de cupoane pentru valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii (22). Comisia acceptă limitarea interdicției de plată a cupoanelor pentru a permite grupului să mobilizeze capitaluri hibride noi pe piață, în conformitate cu punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea. Emiterea de valori mobiliare subordonate după data adoptării prezentei decizii va permite băncii să atragă finanțare suplimentară și capital hibrid fără a declanșa plata cupoanelor pentru valorile mobiliare existente, în special pentru creanțele subordonate existente. În temeiul interdicției de plată a cupoanelor, banca va fi, prin urmare, în măsură să emită un capital suplimentar de nivel 1 de bază, în conformitate cu CRR, care ar putea reduce capitalul de care are nevoie sub formă de capitaluri proprii. În această privință, trebuie reamintit caracterul opțional al cupoanelor, precum și faptul că acestea nu pot fi obligatorii pentru ca instrumentelor de datorie să fie considerate capital de nivel 1 de bază în temeiul CRR. În cele din urmă, în cazul de față se poate constata de asemenea că, în urma reducerii în totalitate a valorii capitalurilor proprii ale NLB și a creanțelor subordonate restante, nu va mai exista în cadrul băncii niciun capital propriu și nicio creanță subordonată. Restrângerea interdicției de plată a cupoanelor nu subminează efectul util al unei astfel de interdicții, prin prisma Comunicării privind restructurarea, deoarece angajamentul oferit de NLB, potrivit căruia plata cupoanelor pentru instrumente noi nu va genera nicio obligație juridică de plată de cupoane pentru valori mobiliare existente ale NLB, va preveni ieșire de capital inutilă. |
| --- | --- |

(159)

Comisia constată că angajamentul de a nu plăti cupoane nu se aplică în cazul instrumentelor de capital nou emise, cu condiția ca nicio plată de cupoane pentru respectivele instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație legală de plată de cupoane pentru valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii (22). Comisia acceptă limitarea interdicției de plată a cupoanelor pentru a permite grupului să mobilizeze capitaluri hibride noi pe piață, în conformitate cu punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea. Emiterea de valori mobiliare subordonate după data adoptării prezentei decizii va permite băncii să atragă finanțare suplimentară și capital hibrid fără a declanșa plata cupoanelor pentru valorile mobiliare existente, în special pentru creanțele subordonate existente. În temeiul interdicției de plată a cupoanelor, banca va fi, prin urmare, în măsură să emită un capital suplimentar de nivel 1 de bază, în conformitate cu CRR, care ar putea reduce capitalul de care are nevoie sub formă de capitaluri proprii. În această privință, trebuie reamintit caracterul opțional al cupoanelor, precum și faptul că acestea nu pot fi obligatorii pentru ca instrumentelor de datorie să fie considerate capital de nivel 1 de bază în temeiul CRR. În cele din urmă, în cazul de față se poate constata de asemenea că, în urma reducerii în totalitate a valorii capitalurilor proprii ale NLB și a creanțelor subordonate restante, nu va mai exista în cadrul băncii niciun capital propriu și nicio creanță subordonată. Restrângerea interdicției de plată a cupoanelor nu subminează efectul util al unei astfel de interdicții, prin prisma Comunicării privind restructurarea, deoarece angajamentul oferit de NLB, potrivit căruia plata cupoanelor pentru instrumente noi nu va genera nicio obligație juridică de plată de cupoane pentru valori mobiliare existente ale NLB, va preveni ieșire de capital inutilă.

| (160) | În consecință, repartizarea sarcinilor în ceea ce privește capitalul propriu, deținătorii de capitaluri hibride și deținătorii de creanțe subordonate, reducerile de cheltuieli, cesiunile și o remunerație adecvată pentru ajutor reprezintă o contribuție proprie suficientă din partea NLB la costurile restructurării sale. |
| --- | --- |

(160)

În consecință, repartizarea sarcinilor în ceea ce privește capitalul propriu, deținătorii de capitaluri hibride și deținătorii de creanțe subordonate, reducerile de cheltuieli, cesiunile și o remunerație adecvată pentru ajutor reprezintă o contribuție proprie suficientă din partea NLB la costurile restructurării sale.

| (161) | Din aceste motive, Comisia concluzionează că planul de restructurare prevede o contribuție proprie și o repartizare a sarcinilor adecvate. |
| --- | --- |

(161)

Din aceste motive, Comisia concluzionează că planul de restructurare prevede o contribuție proprie și o repartizare a sarcinilor adecvate.

(iii)   Măsuri de limitare a denaturărilor concurenței

| (162) | În sfârșit, în secțiunea 4 din Comunicarea privind restructurarea se precizează că este necesar ca planul de restructurare să includă măsuri de limitare a denaturărilor concurenței. Aceste măsuri ar trebui să fie special concepute pentru limitarea denaturărilor pe piețele pe care banca beneficiară își desfășoară activitatea după restructurare. Natura și forma unor astfel de măsuri depind de două criterii: în primul rând, valoarea ajutorului și condițiile și circumstanțele în care a fost acordat ajutorul și, în al doilea rând, caracteristicile piețelor pe care va opera beneficiarul. În plus, Comisia trebuie să țină cont de amploarea contribuției proprii a beneficiarului și de repartizarea sarcinilor în cursul perioadei de restructurare. |
| --- | --- |

(162)

În sfârșit, în secțiunea 4 din Comunicarea privind restructurarea se precizează că este necesar ca planul de restructurare să includă măsuri de limitare a denaturărilor concurenței. Aceste măsuri ar trebui să fie special concepute pentru limitarea denaturărilor pe piețele pe care banca beneficiară își desfășoară activitatea după restructurare. Natura și forma unor astfel de măsuri depind de două criterii: în primul rând, valoarea ajutorului și condițiile și circumstanțele în care a fost acordat ajutorul și, în al doilea rând, caracteristicile piețelor pe care va opera beneficiarul. În plus, Comisia trebuie să țină cont de amploarea contribuției proprii a beneficiarului și de repartizarea sarcinilor în cursul perioadei de restructurare.

| (163) | NLB a primit ajutor de stat sub forma unor injecții de capital și a unor măsuri având ca obiect activele depreciate care s-a ridicat la 2,321 miliarde EUR, echivalentul a 20 % din activele ponderate în funcție de risc (23) ale NLB. Remunerația corespunzătoare a ajutorului și necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri de limitare a posibilelor denaturări ale concurenței sunt necesare, în special având în vedere valoarea relativ ridicată a ajutorului. |
| --- | --- |

(163)

NLB a primit ajutor de stat sub forma unor injecții de capital și a unor măsuri având ca obiect activele depreciate care s-a ridicat la 2,321 miliarde EUR, echivalentul a 20 % din activele ponderate în funcție de risc (23) ale NLB. Remunerația corespunzătoare a ajutorului și necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri de limitare a posibilelor denaturări ale concurenței sunt necesare, în special având în vedere valoarea relativ ridicată a ajutorului.

| (164) | O primă măsură care va limita denaturările concurenței constă în cesiunea participațiilor deținute de NLB în [...]. Cesiunea [...] va reduce cota de piață a NLB [...]. Cesiunea [...] NLB va contribui, de asemenea, la limitarea cotei de piață a NLB și la deschiderea pieței pentru concurenți. |
| --- | --- |

(164)

O primă măsură care va limita denaturările concurenței constă în cesiunea participațiilor deținute de NLB în [...]. Cesiunea [...] va reduce cota de piață a NLB [...]. Cesiunea [...] NLB va contribui, de asemenea, la limitarea cotei de piață a NLB și la deschiderea pieței pentru concurenți.

| (165) | Scăderea prezenței pe piață a NLB în segmentul împrumuturilor pentru marile sectoare reprezentate de construcții, transporturi și holdinguri financiare se realizează datorită limitărilor anuale impuse activelor ponderate în funcție de risc în sectoarele respective. |
| --- | --- |

(165)

Scăderea prezenței pe piață a NLB în segmentul împrumuturilor pentru marile sectoare reprezentate de construcții, transporturi și holdinguri financiare se realizează datorită limitărilor anuale impuse activelor ponderate în funcție de risc în sectoarele respective.

| (166) | În plus, NLB va întrerupe activitățile de leasing, factoring, forfetare precum și activitățile secundare în Slovenia și în străinătate, contribuind astfel și mai mult la limitarea posibilului efect de propagare al ajutorului de stat primit spre alte activități decât activitatea sa bancară principală. |
| --- | --- |

(166)

În plus, NLB va întrerupe activitățile de leasing, factoring, forfetare precum și activitățile secundare în Slovenia și în străinătate, contribuind astfel și mai mult la limitarea posibilului efect de propagare al ajutorului de stat primit spre alte activități decât activitatea sa bancară principală.

| (167) | NLB își va continua operațiunile în condiții de limitare a denaturării concurenței. În calitate de bancă monoline cu politici îmbunătățire de gestionare a riscurilor și de guvernanță, cu o cu politică de creditare mai eficientă și cu o politică de prețuri consolidată, care asigură o ROE de [10-20] % în cazul creditelor noi la 31 decembrie 2017, banca se va abține de la acordarea unor condiții extrem de avantajoase clienților săi. Aceste elemente contribuie la viabilitatea NLB și, în același timp, limitează denaturările concurenței. |
| --- | --- |

(167)

NLB își va continua operațiunile în condiții de limitare a denaturării concurenței. În calitate de bancă monoline cu politici îmbunătățire de gestionare a riscurilor și de guvernanță, cu o cu politică de creditare mai eficientă și cu o politică de prețuri consolidată, care asigură o ROE de [10-20] % în cazul creditelor noi la 31 decembrie 2017, banca se va abține de la acordarea unor condiții extrem de avantajoase clienților săi. Aceste elemente contribuie la viabilitatea NLB și, în același timp, limitează denaturările concurenței.

| (168) | Slovenia s-a angajat să respecte o interdicție de achiziții, asigurându-se că NLB nu va folosi ajutorul obținut de la stat pentru achiziționarea de noi activități comerciale. În plus, a fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite NLB să plătească statului dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a periclita cerințele de capital impuse băncii de autoritățile de reglementare. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul. |
| --- | --- |

(168)

Slovenia s-a angajat să respecte o interdicție de achiziții, asigurându-se că NLB nu va folosi ajutorul obținut de la stat pentru achiziționarea de noi activități comerciale. În plus, a fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite NLB să plătească statului dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a periclita cerințele de capital impuse băncii de autoritățile de reglementare. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul.

| (169) | În plus față de aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, la o serie de constrângeri comportamentale menite să prevină denaturările concurenței. Comisia salută interdicția de publicitate și practici comerciale agresive, prin care NLB este împiedicată să folosească ajutorul pentru un comportament anticoncurențial pe piață. |
| --- | --- |

(169)

În plus față de aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, la o serie de constrângeri comportamentale menite să prevină denaturările concurenței. Comisia salută interdicția de publicitate și practici comerciale agresive, prin care NLB este împiedicată să folosească ajutorul pentru un comportament anticoncurențial pe piață.

| (170) | Ținând cont de existența unei combinații de măsuri și angajamente, există suficiente garanții de limitare a denaturărilor potențiale ale concurenței având în vedere valoarea ajutorului acordat NLB. |
| --- | --- |

(170)

Ținând cont de existența unei combinații de măsuri și angajamente, există suficiente garanții de limitare a denaturărilor potențiale ale concurenței având în vedere valoarea ajutorului acordat NLB.

8.2.4.   Monitorizarea planului de restructurare

| (171) | În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată de Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, trebuie prezentate o serie rapoarte periodice pentru a permite Comisiei să verifice dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător. Slovenia va numi un mandatar însărcinat cu monitorizarea care va furniza Comisiei rapoarte semestriale de monitorizare. |
| --- | --- |

(171)

În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată de Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, trebuie prezentate o serie rapoarte periodice pentru a permite Comisiei să verifice dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător. Slovenia va numi un mandatar însărcinat cu monitorizarea care va furniza Comisiei rapoarte semestriale de monitorizare.

| (172) | Pentru a asigura o punere în aplicare corespunzătoare a planului de restructurare pe toată durata acestuia, autoritățile slovene vor lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că NLB respectă angajamentele enumerate în lista termenilor și condițiilor de principiu. |
| --- | --- |

(172)

Pentru a asigura o punere în aplicare corespunzătoare a planului de restructurare pe toată durata acestuia, autoritățile slovene vor lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că NLB respectă angajamentele enumerate în lista termenilor și condițiilor de principiu.

| (173) | În plus, punerea corectă în aplicare a planului de restructurare și respectarea deplină și corectă a tuturor angajamentelor cuprinse în lista termenilor și condițiilor de principiu din anexa la prezenta decizie vor fi monitorizate permanent de către un mandatar independent însărcinat cu monitorizarea, calificat în mod corespunzător. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea va avea acces nerestricționat la toate informațiile necesare pentru a monitoriza punerea în aplicare a deciziei. Comisia sau mandatarul însărcinat cu monitorizarea poate solicita NLB explicații și clarificări. Slovenia și NLB trebuie să coopereze pe deplin cu Comisia și cu mandatarul însărcinat cu monitorizarea cu privire la toate solicitările de informații legate de monitorizare. |
| --- | --- |

(173)

În plus, punerea corectă în aplicare a planului de restructurare și respectarea deplină și corectă a tuturor angajamentelor cuprinse în lista termenilor și condițiilor de principiu din anexa la prezenta decizie vor fi monitorizate permanent de către un mandatar independent însărcinat cu monitorizarea, calificat în mod corespunzător. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea va avea acces nerestricționat la toate informațiile necesare pentru a monitoriza punerea în aplicare a deciziei. Comisia sau mandatarul însărcinat cu monitorizarea poate solicita NLB explicații și clarificări. Slovenia și NLB trebuie să coopereze pe deplin cu Comisia și cu mandatarul însărcinat cu monitorizarea cu privire la toate solicitările de informații legate de monitorizare.

8.2.5.   Concluzia și închiderea procedurii de verificare a planului de restructurare

| (174) | Comisia constată că planul de restructurare prezentat de Slovenia abordează în mod corespunzător problema viabilității (aici intrând și guvernanța corporativă), a repartizării sarcinilor și a denaturării concurenței, corespunzând astfel cerințelor din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. |
| --- | --- |

(174)

Comisia constată că planul de restructurare prezentat de Slovenia abordează în mod corespunzător problema viabilității (aici intrând și guvernanța corporativă), a repartizării sarcinilor și a denaturării concurenței, corespunzând astfel cerințelor din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

| (175) | Sunt îndepărtate astfel îndoielile exprimate de Comisie cu privire la compatibilitatea planului de restructurare și prezentate în decizia privind a doua salvare și inițierea procedurii. |
| --- | --- |

(175)

Sunt îndepărtate astfel îndoielile exprimate de Comisie cu privire la compatibilitatea planului de restructurare și prezentate în decizia privind a doua salvare și inițierea procedurii.

9.   CONCLUZIE

| (176) | Comisia concluzionează că prima, a doua și a treia recapitalizare a NLB de către stat precum și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă un ajutor de restructurare în favoarea NLB. |
| --- | --- |

(176)

Comisia concluzionează că prima, a doua și a treia recapitalizare a NLB de către stat precum și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă un ajutor de restructurare în favoarea NLB.

| (177) | Comisia concluzionează că măsurile de restructurare compuse din prima, a doua și a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB au capacitatea de a permite băncii să își restabilească viabilitatea pe termen lung, sunt suficiente în ceea ce privește repartizarea sarcinilor și sunt adecvate și proporționale pentru a compensa efectele de denaturare a pieței produse de măsurile de ajutor în cauză. Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare prezentat îndeplinește criteriile expuse în Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, și în Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Se poate considera, prin urmare, că măsurile de restructurare sunt compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. Prima, a doua și a treia recapitalizare precum și transferul activelor depreciate către SGAB pot fi astfel aprobate în conformitate cu planul de restructurare, |
| --- | --- |

(177)

Comisia concluzionează că măsurile de restructurare compuse din prima, a doua și a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB au capacitatea de a permite băncii să își restabilească viabilitatea pe termen lung, sunt suficiente în ceea ce privește repartizarea sarcinilor și sunt adecvate și proporționale pentru a compensa efectele de denaturare a pieței produse de măsurile de ajutor în cauză. Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare prezentat îndeplinește criteriile expuse în Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, și în Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Se poate considera, prin urmare, că măsurile de restructurare sunt compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. Prima, a doua și a treia recapitalizare precum și transferul activelor depreciate către SGAB pot fi astfel aprobate în conformitate cu planul de restructurare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de restructurare acordat băncii NLB de către Republica Slovenia și compus dintr-o primă recapitalizare în valoare de 250 de milioane EUR, o a doua recapitalizare în valoare de 382,9 milioane EUR, o a treia recapitalizare în valoare de 1 558 de milioane EUR și din transferul activelor depreciate către SGAB, cu un element de ajutor în valoare de 130 de milioane EUR, constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Luând în considerare planul de restructurare și angajamentele stabilite în anexă, ajutorul de restructurare este compatibil cu piața internă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2013.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Decizia Comisiei în cazul SA. 34937 (2012/C) (ex 2012/N) A doua recapitalizare a NLB și SA. 33229 (2012/C) (ex 2011/N) Restructurarea NLB — Slovenia (JO C 361, 22.11.2012, p. 18).

1

(2)  Decizia Comisiei în cazul SA. 32261 (11/N) Recapitalizarea de salvare în favoarea NLB (JO C 189, 29.6.2011, p. 2).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  Acest deficit de capital este una dintre consecințele transferului de active către societatea de gestionare a activelor bancare, deținută de stat (denumită în continuare „SGAB”).

5

(6)  A se vedea descrierea detaliată din considerentele 16-22 din decizia privind prima salvare.

6

(7)  A se vedea detaliile complete din considerentele 23-31 și a decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

7

(8)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

8

(9)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 august 2013, a normelor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de sprijin în favoarea băncilor în contextul crizei financiare („Comunicarea privind sectorul bancar”) (JO C 216, 30.7.2013, p. 1).

9

(10)  Informații confidențiale.

10

(11)  De exemplu, prin utilizarea prețului teoretic după emiterea unor noi drepturi (denumit în continuare „TERP”).

11

(12)  Previziunile financiare ale NLB incluse în planul de restructurare nu iau în considerare efectele mecanismului de rambursare a capitalului.

12

(13)  Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (JO C 72, 26.3.2009, p. 1).

13

(14)  A se vedea considerentele 91-104 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

14

(15)  A se vedea considerentul 97 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

15

(16)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2009 privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normelor privind ajutoarele de stat (JO C 195, 19.8.2009, p. 9).

16

(17)  A se vedea considerentele 34-41 din decizia privind prima salvare și considerentele 61-66 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

17

(18)  Comunicarea Comisiei intitulată „Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale” („Comunicarea privind sectorul bancar din 2008”) (JO C 270, 25.10.2008, p. 8), Comunicarea Comisiei intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” („Comunicarea privind recapitalizarea”) (JO C 10, 15.1.2009, p. 2), Comunicarea privind activele depreciate, Comunicarea privind restructurarea; Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare („Comunicarea de prelungire din 2010”) (JO C 329, 7.12.2010, p. 7), și Comunicarea Comisiei privind aplicarea, începând cu 1 ianuarie 2012, a normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare („Comunicarea de prelungire din 2011”) (JO C 356, 6.12.2011, p. 7).

18

(19)  A se vedea, de exemplu, Recapitalizarea de salvare în favoarea NLB SA.32261 (11/N); A doua recapitalizare a NLB și Restructurarea NLB SA.34937 (2011/N) SA.33229 (2012/N); Recapitalizarea NKBM SA.35709 (JO C 162, 7.6.2013, p. 5).

19

(20)  Conform definiției de la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

20

(21)  A se vedea considerentele 50-63 din decizia privind prima salvare și considerentele 73-88 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

21

(22)  Alte decizii fac referire la angajamente asemănătoare: a se vedea considerentul 218 din Decizia Comisiei în cazul Restructurarea Royal Bank of Scotland și participarea la schema de protejare a activelor C(2009) 10112 final (JO C 119, 7.5.2010, p. 1) și considerentul 165 din Decizia Comisiei în cazul Restructurarea Lloyds Banking Group C(2009) 9087 final (JO C 46, 24.2.2010, p. 2).

22

(23)  APR începând cu decembrie 2012

23

---

ANEXĂ

ANGAJAMENTE FAȚĂ DE COMISIA EUROPEANĂ

Republica Slovenia („Slovenia”) garantează că NLB d.d. și filialele acesteia („NLB”) vor pune în aplicare planul de restructurare prezentat la 7 ianuarie 2013, astfel cum a fost modificat la 25 februarie 2013 și, ulterior, în noiembrie și decembrie 2013. În legătură cu acestea, Slovenia se angajează să pună în aplicare în special măsurile și acțiunile enumerate mai jos și să realizeze obiectivele expuse mai jos („angajamentele”) care sunt parte integrantă din planul de restructurare menționat.

Angajamentele intră în vigoare la data adoptării deciziei Comisiei Europene („Comisia”) de aprobare a planului de restructurare.

Perioada de restructurare se va încheia la 31 decembrie 2017. Angajamentele se aplică în toată perioada de restructurare, cu excepția cazului în care angajamentul individual prevede altfel.

| (1) | [reducerea bilanțului] Conform conținutului planului de restructurare, NLB va reduce valoarea totală a bilanțului în cadrul grupului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017, fără a modifica în vreun fel condițiile generale care reglementează bilanțul și mediul juridic pentru totalul bilanțului. |
| --- | --- |

(1)

[reducerea bilanțului] Conform conținutului planului de restructurare, NLB va reduce valoarea totală a bilanțului în cadrul grupului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017, fără a modifica în vreun fel condițiile generale care reglementează bilanțul și mediul juridic pentru totalul bilanțului.

| (2) | [reducerea costurilor] Cheltuielile de exploatare ale NLB s-au ridicat în 2012 la 368 de milioane EUR la nivelul grupului. NLB își va reduce cheltuielile de exploatare la nivelul grupului (din care sunt excluse cheltuielile unice extraordinare fără caracter recurent, și anume cheltuielile de restructurare) fie pentru a obține un raport costuri/venituri sub 55 %, fie pentru a ajunge, în cazul în care raportul costuri/venituri depășește [50-60] %, la o valoare de [300-350] de milioane EUR la sfârșitul anului 2014, [300-350] de milioane EUR la sfârșitul anului 2015, [250-300] de milioane EUR la sfârșitul anului 2016 și [250-300] de milioane EUR la sfârșitul anului 2017.
  Dacă inflația anuală din perioada 2013-2017 depășește 2,5 %, obiectivele în materie de cheltuieli de exploatare vor fi ajustate pentru a se ține cont de diferența dintre proiecțiile ratei inflației din planul de restructurare și inflația efectivă din anul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

[reducerea costurilor] Cheltuielile de exploatare ale NLB s-au ridicat în 2012 la 368 de milioane EUR la nivelul grupului. NLB își va reduce cheltuielile de exploatare la nivelul grupului (din care sunt excluse cheltuielile unice extraordinare fără caracter recurent, și anume cheltuielile de restructurare) fie pentru a obține un raport costuri/venituri sub 55 %, fie pentru a ajunge, în cazul în care raportul costuri/venituri depășește [50-60] %, la o valoare de [300-350] de milioane EUR la sfârșitul anului 2014, [300-350] de milioane EUR la sfârșitul anului 2015, [250-300] de milioane EUR la sfârșitul anului 2016 și [250-300] de milioane EUR la sfârșitul anului 2017.

Dacă inflația anuală din perioada 2013-2017 depășește 2,5 %, obiectivele în materie de cheltuieli de exploatare vor fi ajustate pentru a se ține cont de diferența dintre proiecțiile ratei inflației din planul de restructurare și inflația efectivă din anul respectiv.

| (3) | [vânzarea participațiilor] NLB deține, printre altele, participații în următoarele societăți:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(3)

[vânzarea participațiilor] NLB deține, printre altele, participații în următoarele societăți:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

La 31 decembrie 2012, participațiile destinate cesiunii reprezentau active cu o valoare totală de [100-150] de milioane EUR.

| (3.1) | Participațiile de mai sus vor fi vândute sau vânzarea lor va fi asigurată, astfel încât valoarea activelor reprezentate de aceste participații să fie redusă cu cel puțin [40-50] % (și anume la cel puțin [70-80] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2015 și cu cel puțin [80-90] % (și anume la cel puțin [20-30] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(3.1)

Participațiile de mai sus vor fi vândute sau vânzarea lor va fi asigurată, astfel încât valoarea activelor reprezentate de aceste participații să fie redusă cu cel puțin [40-50] % (și anume la cel puțin [70-80] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2015 și cu cel puțin [80-90] % (și anume la cel puțin [20-30] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2016.

| (3.2) | Se consideră că vânzarea unei participații este finalizată după ce NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta. |
| --- | --- |

(3.2)

Se consideră că vânzarea unei participații este finalizată după ce NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta.

| (3.3) | În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2015, ar trebui puse în aplicare și notificate Comisiei măsuri prompte de corectare. |
| --- | --- |

(3.3)

În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2015, ar trebui puse în aplicare și notificate Comisiei măsuri prompte de corectare.

| (3.4) | În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2016, NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile menționate mai sus sau restul acestora până la [...]. |
| --- | --- |

(3.4)

În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2016, NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile menționate mai sus sau restul acestora până la [...].

| (3.5) | În oricare dintre situații, vânzarea participațiilor se va realiza conform angajamentelor. |
| --- | --- |

(3.5)

În oricare dintre situații, vânzarea participațiilor se va realiza conform angajamentelor.

| (4) | [cesiunea filialelor secundare] NLB d.d. deține participații și în următoarele filiale secundare:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(4)

[cesiunea filialelor secundare] NLB d.d. deține participații și în următoarele filiale secundare:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

La 31 decembrie 2012, participațiile secundare reprezentau active cu o valoare totală de [950-1 000] de milioane EUR.

| (4.1) | Participațiile menționate mai sus vor fi cesionate (adică vândute, lichidate sau dizolvate) sau cesiunea lor va fi asigurată, astfel încât valoarea activelor reprezentate de aceste participații să fie redusă cu cel puțin [40-50] % (și anume la cel puțin [550600] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2015 și cu cel puțin [80-90] % (și anume la cel puțin [150-200] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(4.1)

Participațiile menționate mai sus vor fi cesionate (adică vândute, lichidate sau dizolvate) sau cesiunea lor va fi asigurată, astfel încât valoarea activelor reprezentate de aceste participații să fie redusă cu cel puțin [40-50] % (și anume la cel puțin [550600] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2015 și cu cel puțin [80-90] % (și anume la cel puțin [150-200] de milioane EUR) până la 31 decembrie 2016.

| (4.2) | Se consideră că cesiunea unei participații este finalizată după ce societatea respectivă a fost lichidată sau dizolvată sau după ce NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta. |
| --- | --- |

(4.2)

Se consideră că cesiunea unei participații este finalizată după ce societatea respectivă a fost lichidată sau dizolvată sau după ce NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta.

| (4.3) | Activitatea comercială a participațiilor care nu au fost cesionate în termenele stabilite la punctul (i) de mai sus, ca urmare, de exemplu, a unor procese sau litigii cu alți acționari, aflate în așteptarea unei hotărâri judecătorești, va înceta în conformitate cu durata și natura activității subiacente. Nu se va desfășura nicio activitate nouă (cu excepția prelungirilor forțate ale angajamentelor existente). Într-un astfel de caz, se consideră că respectiva cesiune este finalizată fie dacă totalul activelor unei anumite participații a fost redus la 10 %, în comparație cu totalul activelor participației la 31 decembrie 2012, fie dacă a fost deschisă procedura oficială de lichidare prevăzută de lege sau dacă cerințele de capital pentru filialele în cauză nu depășesc un total de 5 milioane EUR la un nivel consolidat. |
| --- | --- |

(4.3)

Activitatea comercială a participațiilor care nu au fost cesionate în termenele stabilite la punctul (i) de mai sus, ca urmare, de exemplu, a unor procese sau litigii cu alți acționari, aflate în așteptarea unei hotărâri judecătorești, va înceta în conformitate cu durata și natura activității subiacente. Nu se va desfășura nicio activitate nouă (cu excepția prelungirilor forțate ale angajamentelor existente). Într-un astfel de caz, se consideră că respectiva cesiune este finalizată fie dacă totalul activelor unei anumite participații a fost redus la 10 %, în comparație cu totalul activelor participației la 31 decembrie 2012, fie dacă a fost deschisă procedura oficială de lichidare prevăzută de lege sau dacă cerințele de capital pentru filialele în cauză nu depășesc un total de 5 milioane EUR la un nivel consolidat.

| (4.4) | În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2015, ar trebui puse în aplicare și notificate Comisiei măsuri prompte de corectare. |
| --- | --- |

(4.4)

În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2015, ar trebui puse în aplicare și notificate Comisiei măsuri prompte de corectare.

| (4.5) | În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2016, NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile menționate mai sus (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite la punctul 4.2 de mai sus până la data de [...]. |
| --- | --- |

(4.5)

În cazul în care NLB nu îndeplinește obiectivul de reducere a activelor pentru 2016, NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile menționate mai sus (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite la punctul 4.2 de mai sus până la data de [...].

| (4.6) | În oricare dintre situații, cesiunea participațiilor se va realiza conform angajamentelor. |
| --- | --- |

(4.6)

În oricare dintre situații, cesiunea participațiilor se va realiza conform angajamentelor.

| (5) | [vânzarea participațiilor în societăți mixte] NLB d.d. își va vinde până la data de [...] toate participațiile deținute în următoarele societăți mixte:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(5)

[vânzarea participațiilor în societăți mixte] NLB d.d. își va vinde până la data de [...] toate participațiile deținute în următoarele societăți mixte:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| (5.1) | Se consideră că vânzarea participațiilor în societățile mixte de mai sus este finalizată după ce: (i) NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta; și (ii) participarea în societățile mixte respective a fost redusă la [...] %. |
| --- | --- |

(5.1)

Se consideră că vânzarea participațiilor în societățile mixte de mai sus este finalizată după ce: (i) NLB a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători independenți de NLB și care nu au nicio legătură cu aceasta; și (ii) participarea în societățile mixte respective a fost redusă la [...] %.

| (5.2) | În cazul în care NLB nu a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu pentru fiecare din participațiile menționate anterior sau nu și-a redus participarea la [...] % până la data de [...], NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite la punctul 5.1 de mai sus până la data de [...]. |
| --- | --- |

(5.2)

În cazul în care NLB nu a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu pentru fiecare din participațiile menționate anterior sau nu și-a redus participarea la [...] % până la data de [...], NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite la punctul 5.1 de mai sus până la data de [...].

| (5.3) | În oricare dintre situații, vânzarea participațiilor se va realiza conform angajamentelor. |
| --- | --- |

(5.3)

În oricare dintre situații, vânzarea participațiilor se va realiza conform angajamentelor.

| (6) | [vânzarea participațiilor în bănci] NLB d.d. își va vinde participațiilor deținute în [...] până la data de [...]. Se consideră că vânzarea unei participații este finalizată după ce NLB d.d. încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători care îndeplinesc următoarele cerințe: (i) sunt independenți de NLB și nu au nicio legătură cu aceasta; (ii) dispun de resursele financiare, cunoștințele și motivația necesare pentru păstrarea și dezvoltarea activității achiziționate și/sau a societăților achiziționate în calitate de concurenți viabili și activi; (iii) nu creează, la prima vedere, probleme de concurență sau un risc de întârziere a îndeplinirii angajamentelor și, în special, trebuie să existe premisa rezonabilă că vor obține toate aprobările necesare de la autoritățile de reglementare competente pentru achiziționarea activității în cauză. În cazul în care NLB nu a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind participațiile deținute în [...] până la data de [...], NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile respective (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite mai sus la punctul 6 până la data de [...] și nu la un preț minim. |
| --- | --- |

(6)

[vânzarea participațiilor în bănci] NLB d.d. își va vinde participațiilor deținute în [...] până la data de [...]. Se consideră că vânzarea unei participații este finalizată după ce NLB d.d. încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind respectiva participație cu unul sau mai mulți cumpărători care îndeplinesc următoarele cerințe: (i) sunt independenți de NLB și nu au nicio legătură cu aceasta; (ii) dispun de resursele financiare, cunoștințele și motivația necesare pentru păstrarea și dezvoltarea activității achiziționate și/sau a societăților achiziționate în calitate de concurenți viabili și activi; (iii) nu creează, la prima vedere, probleme de concurență sau un risc de întârziere a îndeplinirii angajamentelor și, în special, trebuie să existe premisa rezonabilă că vor obține toate aprobările necesare de la autoritățile de reglementare competente pentru achiziționarea activității în cauză. În cazul în care NLB nu a încheiat un contract de vânzare-cumpărare obligatoriu privind participațiile deținute în [...] până la data de [...], NLB d.d. va acorda mandatarului însărcinat cu cesiunea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile respective (sau restul acestora) unuia sau mai multor cumpărători care întrunesc condițiile stabilite mai sus la punctul 6 până la data de [...] și nu la un preț minim.

| (6.1) | NLB își va cesiona, de asemenea, în totalitate participația în [...] până la data de [...]. În cazul în care participația deținută de NLB în [...] nu a fost cesionată în totalitate până la data de [...], NLB d.d. va propune, din proprie inițiativă, sprijinirea deplină, votarea în favoare și ducerea la îndeplinire a oricărei măsuri, decizii sau rezoluții a acționarilor necesare pentru dizolvarea [...] începând cu data de [...] până la stingerea portofoliului de credite al acesteia (maximum 3 ani). În oricare dintre situații, NLB d.d. va propune, din proprie inițiativă, sprijinirea deplină, votarea în favoare și ducerea la îndeplinire a oricărei măsuri, decizii sau rezoluții a acționarilor necesare pentru ca [...] să renunțe la orice nouă operațiune de credit la data de [...]. |
| --- | --- |

(6.1)

NLB își va cesiona, de asemenea, în totalitate participația în [...] până la data de [...]. În cazul în care participația deținută de NLB în [...] nu a fost cesionată în totalitate până la data de [...], NLB d.d. va propune, din proprie inițiativă, sprijinirea deplină, votarea în favoare și ducerea la îndeplinire a oricărei măsuri, decizii sau rezoluții a acționarilor necesare pentru dizolvarea [...] începând cu data de [...] până la stingerea portofoliului de credite al acesteia (maximum 3 ani). În oricare dintre situații, NLB d.d. va propune, din proprie inițiativă, sprijinirea deplină, votarea în favoare și ducerea la îndeplinire a oricărei măsuri, decizii sau rezoluții a acționarilor necesare pentru ca [...] să renunțe la orice nouă operațiune de credit la data de [...].

| (7) | [reducerea activităților de credit și închiderea [...]] NLB d.d. își va reduce prezența pe piață în următoarele moduri:






  (a) | închiderea [...] până la data de [...]; |
| --- | --- | --- |

(7)

[reducerea activităților de credit și închiderea [...]] NLB d.d. își va reduce prezența pe piață în următoarele moduri:

(a)

închiderea [...] până la data de [...];

| (b) | reducerea activităților de credit desfășurate în Slovenia cu:






  (b.1) | holdinguri financiare [coduri SIC 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [500-550] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:










  Sfârșitul anului 2013 | Sfârșitul anului 2014 | Sfârșitul anului 2015 | Sfârșitul anului 2016 | Jumătatea anului 2017 | Sfârșitul anului 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(b)

reducerea activităților de credit desfășurate în Slovenia cu:

(b.1)

holdinguri financiare [coduri SIC 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [500-550] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:

Sfârșitul anului 2013

Sfârșitul anului 2014

Sfârșitul anului 2015

Sfârșitul anului 2016

Jumătatea anului 2017

Sfârșitul anului 2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b.2) | clienți mari întreprinderi din sectorul transporturilor cu o expunere de peste 1 milion [coduri SIC 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [100-150] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:










  Sfârșitul anului 2013 | Sfârșitul anului 2014 | Sfârșitul anului 2015 | Sfârșitul anului 2016 | Jumătatea anului 2017 | Sfârșitul anului 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(b.2)

clienți mari întreprinderi din sectorul transporturilor cu o expunere de peste 1 milion [coduri SIC 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [100-150] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:

Sfârșitul anului 2013

Sfârșitul anului 2014

Sfârșitul anului 2015

Sfârșitul anului 2016

Jumătatea anului 2017

Sfârșitul anului 2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b.3) | clienți mari întreprinderi din sectorul construcțiilor cu o expunere de peste 5 milioane [coduri SIC 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [900950] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:










  Sfârșitul anului 2013 | Sfârșitul anului 2014 | Sfârșitul anului 2015 | Sfârșitul anului 2016 | Jumătatea anului 2017 | Sfârșitul anului 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(b.3)

clienți mari întreprinderi din sectorul construcțiilor cu o expunere de peste 5 milioane [coduri SIC 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu se ridicau la [900950] de milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB d.d. se va asigura că activele ponderate în funcție de risc din acest portofoliu vor fi reduse conform următorului tabel:

Sfârșitul anului 2013

Sfârșitul anului 2014

Sfârșitul anului 2015

Sfârșitul anului 2016

Jumătatea anului 2017

Sfârșitul anului 2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (7.1) | Dacă rata de neîndeplinire a obiectivelor prevăzute de reducere a activelor ponderate în funcție de risc este mai mare de [10-20] % în oricare dintre aceste trei sectoare, NLB d.d. nu va întreprinde nicio activitate de creditare nouă în Slovenia în sectorul respectiv până în momentul atingerii obiectivului respectiv de reducere a activelor ponderate în funcție de risc. În plus, NLB va prezenta fără întârziere Comisiei un plan de urgență din care va trebui să reiasă capacitatea acesteia de a îndeplini obiectivul (obiectivele) respectiv(e) de reducere a activelor ponderate în funcție de risc până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(7.1)

Dacă rata de neîndeplinire a obiectivelor prevăzute de reducere a activelor ponderate în funcție de risc este mai mare de [10-20] % în oricare dintre aceste trei sectoare, NLB d.d. nu va întreprinde nicio activitate de creditare nouă în Slovenia în sectorul respectiv până în momentul atingerii obiectivului respectiv de reducere a activelor ponderate în funcție de risc. În plus, NLB va prezenta fără întârziere Comisiei un plan de urgență din care va trebui să reiasă capacitatea acesteia de a îndeplini obiectivul (obiectivele) respectiv(e) de reducere a activelor ponderate în funcție de risc până la 31 decembrie 2017.

| (8) | [activități comerciale cu clienți străini] NLB d.d. nu va întreprinde nicio activitate de creditare nouă pentru clienți întreprinderi mari care își au sediul în afara Sloveniei și care nu sunt membri ai unor grupuri cu sediul sau cu beneficiarul final în Slovenia. NLB d.d. își va limita activitățile cu astfel de clienți la execuția și gestionare corespunzătoare a contractelor de credit. Din motive de clarificare, finanțarea operațiunilor de comerț și export derulate de societăți slovene cu țări străine și operațiunile de trezorerie cu bănci străine nu fac obiectul acestei restricții. |
| --- | --- |

(8)

[activități comerciale cu clienți străini] NLB d.d. nu va întreprinde nicio activitate de creditare nouă pentru clienți întreprinderi mari care își au sediul în afara Sloveniei și care nu sunt membri ai unor grupuri cu sediul sau cu beneficiarul final în Slovenia. NLB d.d. își va limita activitățile cu astfel de clienți la execuția și gestionare corespunzătoare a contractelor de credit. Din motive de clarificare, finanțarea operațiunilor de comerț și export derulate de societăți slovene cu țări străine și operațiunile de trezorerie cu bănci străine nu fac obiectul acestei restricții.

| (9) | [guvernanța corporativă] Slovenia își ia angajamentul de a introduce în cadrul NLB structuri moderne de guvernanță corporativă, în conformitate cu Directiva UE privind cerințele de capital și cu legislația Sloveniei. Modificările corespunzătoare ale regulamentelor de funcționare și ale normelor interne ale NLB d.d. trebuie puse în aplicare în termen de trei luni de la adoptarea deciziei Comisiei privind planul de restructurare a NLB. Mai precis: |
| --- | --- |

(9)

[guvernanța corporativă] Slovenia își ia angajamentul de a introduce în cadrul NLB structuri moderne de guvernanță corporativă, în conformitate cu Directiva UE privind cerințele de capital și cu legislația Sloveniei. Modificările corespunzătoare ale regulamentelor de funcționare și ale normelor interne ale NLB d.d. trebuie puse în aplicare în termen de trei luni de la adoptarea deciziei Comisiei privind planul de restructurare a NLB. Mai precis:

| (9.1) | Slovenia își asumă obligația de a respecta:






  (a) | normele de guvernanță corporativă conform punctelor 9.2-9.9; |
| --- | --- | --- |

(9.1)

Slovenia își asumă obligația de a respecta:

(a)

normele de guvernanță corporativă conform punctelor 9.2-9.9;

| (b) | cadrul și separarea atribuțiilor stabilite în legislația slovena referitoare la societățile comerciale și la serviciile bancare/reglementare pentru acționarii, consiliul de administrație și consiliul de supraveghere din instituțiile financiare; și |
| --- | --- |

(b)

cadrul și separarea atribuțiilor stabilite în legislația slovena referitoare la societățile comerciale și la serviciile bancare/reglementare pentru acționarii, consiliul de administrație și consiliul de supraveghere din instituțiile financiare; și

| (c) | Ghidul Comisiei privind guvernanța corporativă și cadrul relațiile din băncile în care statul deține acțiuni. |
| --- | --- |

(c)

Ghidul Comisiei privind guvernanța corporativă și cadrul relațiile din băncile în care statul deține acțiuni.

| (9.2) | Singurul care va deține, în mod independent și în interesul exclusiv al băncii, competențele și responsabilitățile pentru gestionarea activităților zilnice ale NLB va fi consiliul de administrație al NLB d.d. Nici consiliul de supraveghere, nici adunarea acționarilor sau reprezentanți ai acționarilor nu pot emite instrucțiuni pentru consiliul de administrație și nici nu pot să intervină în alt mod în gestionarea zilnică a băncii. |
| --- | --- |

(9.2)

Singurul care va deține, în mod independent și în interesul exclusiv al băncii, competențele și responsabilitățile pentru gestionarea activităților zilnice ale NLB va fi consiliul de administrație al NLB d.d. Nici consiliul de supraveghere, nici adunarea acționarilor sau reprezentanți ai acționarilor nu pot emite instrucțiuni pentru consiliul de administrație și nici nu pot să intervină în alt mod în gestionarea zilnică a băncii.

| (9.3) | În afară de supravegherea și monitorizarea asigurate de consiliului de supraveghere, niciun alt organ sau nicio altă unitate din cadrul societății nu va emite instrucțiuni pentru consiliului de administrație; mai precis, nu vor exista instrucțiuni directe sau indirecte din partea acționarilor sau a statului în atenția consiliul de administrație. Acest lucru este valabil și pentru adunarea generală a acționarilor ale cărei competențe decizionale se vor limita la catalogul deciziilor prevăzut de lege și în statut. În plus, persoanele care își folosesc influența într-o societate pentru a-i determina pe membrii consiliului de administrație să acționeze într-un mod care produce daune societății sau acționarilor acesteia trebuie să despăgubească societatea pentru daunele rezultate. |
| --- | --- |

(9.3)

În afară de supravegherea și monitorizarea asigurate de consiliului de supraveghere, niciun alt organ sau nicio altă unitate din cadrul societății nu va emite instrucțiuni pentru consiliului de administrație; mai precis, nu vor exista instrucțiuni directe sau indirecte din partea acționarilor sau a statului în atenția consiliul de administrație. Acest lucru este valabil și pentru adunarea generală a acționarilor ale cărei competențe decizionale se vor limita la catalogul deciziilor prevăzut de lege și în statut. În plus, persoanele care își folosesc influența într-o societate pentru a-i determina pe membrii consiliului de administrație să acționeze într-un mod care produce daune societății sau acționarilor acesteia trebuie să despăgubească societatea pentru daunele rezultate.

| (9.4) | În relația dintre bancă și acționarii acesteia, în special Slovenia, se aplică principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(9.4)

În relația dintre bancă și acționarii acesteia, în special Slovenia, se aplică principiul concurenței depline.

| (9.5) | Toți membrii consiliului de supraveghere trebuie îndeplinesc condițiile de onorabilitate și competență, însemnând că sunt demni de încredere și că dispun de competențele profesionale necesare pentru evaluarea și monitorizarea corectă a activităților NLB. Slovenia nu va interveni în numirea membrilor consiliului de supraveghere și a directorilor executivi dincolo de efectuarea propriilor numiri și de exercitarea drepturilor de acționar care îi revin în temeiul legislației slovene în domeniul societăților comerciale. |
| --- | --- |

(9.5)

Toți membrii consiliului de supraveghere trebuie îndeplinesc condițiile de onorabilitate și competență, însemnând că sunt demni de încredere și că dispun de competențele profesionale necesare pentru evaluarea și monitorizarea corectă a activităților NLB. Slovenia nu va interveni în numirea membrilor consiliului de supraveghere și a directorilor executivi dincolo de efectuarea propriilor numiri și de exercitarea drepturilor de acționar care îi revin în temeiul legislației slovene în domeniul societăților comerciale.

| (9.6) | Două treimi din locurile și drepturile de vot din consiliul de supraveghere și comitetele acestuia vor fi atribuite unor experți independenți, adică unor persoane care nici nu sunt, nici nu au fost, într-o perioadă de 24 de luni prealabilă numirii lor, angajate ale administrației slovene și care nici nu dețin, nici nu au deținut, într-o perioadă de 24 de luni prealabilă numirii lor, o funcție de conducere sau de administrare în cadrul unui partid politic sloven. |
| --- | --- |

(9.6)

Două treimi din locurile și drepturile de vot din consiliul de supraveghere și comitetele acestuia vor fi atribuite unor experți independenți, adică unor persoane care nici nu sunt, nici nu au fost, într-o perioadă de 24 de luni prealabilă numirii lor, angajate ale administrației slovene și care nici nu dețin, nici nu au deținut, într-o perioadă de 24 de luni prealabilă numirii lor, o funcție de conducere sau de administrare în cadrul unui partid politic sloven.

| (9.7) | NLB va asigura un serviciu de audit intern care să fie eficace, independentă și obiectivă. În acest scop, serviciul de audit intern este subordonat numai consiliului de administrație și comitetului de audit din cadrul consiliului de supraveghere — din ai cărui membri cel puțin unul are o experiență financiară recentă și relevantă — și răspunde numai în fața acestora. În plus, constatările și recomandările serviciului de audit intern vor primi atenția cuvenită și vor fi analizate în cadrul comitetului de audit/consiliului de administrație, fiind urmate de un plan de acțiune corespunzător pentru remedierea problemelor identificate. Decizia de a nu da curs constatărilor serviciului de audit intern este însoțită de justificări și, la cerere, comunicată mandatarului însărcinat cu monitorizarea. |
| --- | --- |

(9.7)

NLB va asigura un serviciu de audit intern care să fie eficace, independentă și obiectivă. În acest scop, serviciul de audit intern este subordonat numai consiliului de administrație și comitetului de audit din cadrul consiliului de supraveghere — din ai cărui membri cel puțin unul are o experiență financiară recentă și relevantă — și răspunde numai în fața acestora. În plus, constatările și recomandările serviciului de audit intern vor primi atenția cuvenită și vor fi analizate în cadrul comitetului de audit/consiliului de administrație, fiind urmate de un plan de acțiune corespunzător pentru remedierea problemelor identificate. Decizia de a nu da curs constatărilor serviciului de audit intern este însoțită de justificări și, la cerere, comunicată mandatarului însărcinat cu monitorizarea.

| (9.8) | NLB va folosi o politică comercială prudentă și judicioasă, orientată spre sustenabilitate, punând totodată în aplicare măsurile stabilite. NLB își va verifica în continuare sistemele interne de stimulente și politica de remunerare și va lua măsuri pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea unor riscuri inadecvate, că sunt orientate către obiective durabile și pe termen lung și că sunt transparente. În cazul remunerației membrilor consiliului de administrație și a angajaților cu funcții de conducere se va ține cont, îndeosebi, de contribuția persoanei respective la poziția economică a băncii și de necesitatea unor niveluri salariale orientate spre piață, pentru a putea angaja persoane deosebit de potrivite care să poată realiza o dezvoltare durabile a activității. Politicile și practicile de remunerare ale NLB vor fi conforme cu orientările ABE privind politicile și practicile de remunerare, publicate la 10 decembrie 2010. Remunerația anuală variabilă va fi limitată după cum urmează:






  (a) | consiliul de administrație: cinci salarii lunare; |
| --- | --- | --- |

(9.8)

NLB va folosi o politică comercială prudentă și judicioasă, orientată spre sustenabilitate, punând totodată în aplicare măsurile stabilite. NLB își va verifica în continuare sistemele interne de stimulente și politica de remunerare și va lua măsuri pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea unor riscuri inadecvate, că sunt orientate către obiective durabile și pe termen lung și că sunt transparente. În cazul remunerației membrilor consiliului de administrație și a angajaților cu funcții de conducere se va ține cont, îndeosebi, de contribuția persoanei respective la poziția economică a băncii și de necesitatea unor niveluri salariale orientate spre piață, pentru a putea angaja persoane deosebit de potrivite care să poată realiza o dezvoltare durabile a activității. Politicile și practicile de remunerare ale NLB vor fi conforme cu orientările ABE privind politicile și practicile de remunerare, publicate la 10 decembrie 2010. Remunerația anuală variabilă va fi limitată după cum urmează:

(a)

consiliul de administrație: cinci salarii lunare;

| (b) | angajați specializați (4) în posturi de relații cu clienții: cinci salarii lunare; |
| --- | --- |

(b)

angajați specializați (4) în posturi de relații cu clienții: cinci salarii lunare;

| (c) | angajați specializați în alte posturi: trei salarii lunare. |
| --- | --- |

(c)

angajați specializați în alte posturi: trei salarii lunare.

Plata a cel puțin 50 % din remunerația variabilă va fi eșalonată pe o perioadă de trei ani.

| (9.9) | Fără a aduce atingere angajamentului de la punctul 9.8 de mai sus, în oricare dintre situații, remunerați totală acordată oricărui membru al consiliului sau angajat specializat va fi limitată la un nivel corespunzător pe toată durata restructurării. Remunerația totală acordată uneia dintre persoanele menționate mai sus nu va depăși o valoare de 15 ori mai mare decât salariul mediu național din Slovenia sau de 10 ori mai mare decât salariul mediu din cadrul NLB. Restricțiile menționate mai sus vor continua să se aplice până la sfârșitul perioadei de restructurare. |
| --- | --- |

(9.9)

Fără a aduce atingere angajamentului de la punctul 9.8 de mai sus, în oricare dintre situații, remunerați totală acordată oricărui membru al consiliului sau angajat specializat va fi limitată la un nivel corespunzător pe toată durata restructurării. Remunerația totală acordată uneia dintre persoanele menționate mai sus nu va depăși o valoare de 15 ori mai mare decât salariul mediu național din Slovenia sau de 10 ori mai mare decât salariul mediu din cadrul NLB. Restricțiile menționate mai sus vor continua să se aplice până la sfârșitul perioadei de restructurare.

| (9.9.1) | După informarea mandatarului însărcinat cu monitorizarea, NLB poate ajusta limita maximă prezentată mai sus privind remunerarea anuală în funcție de inflația din Slovenia. |
| --- | --- |

(9.9.1)

După informarea mandatarului însărcinat cu monitorizarea, NLB poate ajusta limita maximă prezentată mai sus privind remunerarea anuală în funcție de inflația din Slovenia.

| (9.9.2) | În măsura permisă de lege, NLB va remunera membrii organelor și comitetelor sale, angajații și agenții esențială în conformitate cu următoarele principii:






  (b.1) | contribuția persoanei în chestiune la poziția economică a NLB, în special în contextul politicilor de afaceri anterioare și al gestionării riscurilor; și |
| --- | --- | --- |

(9.9.2)

În măsura permisă de lege, NLB va remunera membrii organelor și comitetelor sale, angajații și agenții esențială în conformitate cu următoarele principii:

(b.1)

contribuția persoanei în chestiune la poziția economică a NLB, în special în contextul politicilor de afaceri anterioare și al gestionării riscurilor; și

| (b.2) | necesitatea unui salariu orientat spre piață, pentru a putea angaja persoane deosebit de potrivite care să realizeze o creștere durabilă. |
| --- | --- |

(b.2)

necesitatea unui salariu orientat spre piață, pentru a putea angaja persoane deosebit de potrivite care să realizeze o creștere durabilă.

| (9.10) | Slovenia se va asigura ca fiecare bancă deținută de stat va rămână o unitate economică separată cu competențe decizionale independente, în sensul Regulamentului (CE) privind concentrările economice și al comunicării jurisdicționale. Slovenia garantează în special că:






  (a) | toate informațiile confidențiale, sensibile din punct de vedere comercial și personale furnizate organismelor guvernamentale și marcate ca atare vor fi tratate în consecință și nu vor fi comunicate altor bănci și întreprinderi în care statul deține acțiuni; |
| --- | --- | --- |

(9.10)

Slovenia se va asigura ca fiecare bancă deținută de stat va rămână o unitate economică separată cu competențe decizionale independente, în sensul Regulamentului (CE) privind concentrările economice și al comunicării jurisdicționale. Slovenia garantează în special că:

(a)

toate informațiile confidențiale, sensibile din punct de vedere comercial și personale furnizate organismelor guvernamentale și marcate ca atare vor fi tratate în consecință și nu vor fi comunicate altor bănci și întreprinderi în care statul deține acțiuni;

| (b) | guvernul își va gestiona și păstra participarea în bancă separat de gestionarea intereselor sale din orice altă bancă în care statul deține acțiuni; |
| --- | --- |

(b)

guvernul își va gestiona și păstra participarea în bancă separat de gestionarea intereselor sale din orice altă bancă în care statul deține acțiuni;

| (c) | exercitarea oricăror drepturi deținute de stat și gestionarea intereselor statului în oricare dintre bănci se va realiza pe o bază comercială și nu va împiedica, restricționa, distorsiona sau reduce în mod semnificativ și nici nu va afecta concurența eficace. Orice formă de cedare a participației statului trebuie să se efectueze prin intermediul unui proces transparent, deschis și competitiv. |
| --- | --- |

(c)

exercitarea oricăror drepturi deținute de stat și gestionarea intereselor statului în oricare dintre bănci se va realiza pe o bază comercială și nu va împiedica, restricționa, distorsiona sau reduce în mod semnificativ și nici nu va afecta concurența eficace. Orice formă de cedare a participației statului trebuie să se efectueze prin intermediul unui proces transparent, deschis și competitiv.

| (10) | [gestionarea riscurilor și politici de creditare] NLB își va revizui procesul de gestionare a riscurilor; mai precis, NLB d.d. și filialele sale bancare principale (5): |
| --- | --- |

(10)

[gestionarea riscurilor și politici de creditare] NLB își va revizui procesul de gestionare a riscurilor; mai precis, NLB d.d. și filialele sale bancare principale (5):

| (10.1) | vor stabili prețul fiecărui nou împrumut (considerând împrumut nou orice nouă activitate care nu are legătură cu o tranzacție existentă) cu ajutorul unui instrument intern adecvat de stabilire a prețurilor (cum ar fi instrumentul utilizat în prezent, „Kreditni Kalkulator” și versiunea sa viitoare) sau (în cazul expunerilor pe piața de masă a persoanelor fizice și a IMM-urilor (6)) pe baza unor orientări interne adecvate de stabilire a prețurilor. Se consideră că prețurile pentru creditele noi sunt stabilite în mod adecvat dacă noul împrumut contribuie la obținerea unei rate pozitive de rentabilitate financiară a capitalului propriu înainte de impozitare („ROE”) de cel puțin [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017, fie pentru creditele individuale, fie pentru fiecare client. Calcularea ROE a unui client poate include veniturile din dobânzi, taxele și impozite, precum și alte produse combinate ale aceluiași client. Calcularea ROE la nivel de client și stabilirea prețurilor în funcție de ROE minimă trebuie să fie introduse până la 30 iunie 2014 în ceea ce privește NLB și până la 31 decembrie 2014 pentru toate filialele bancare principale;






  (a) | În scopul acestui calcul, pot fi luate în considerare media ponderată la volum a tuturor împrumuturilor acordate aceluiași client (de la data prezentei decizii), diversele taxe implicate sau orice altă tranzacție bancară care contribuie la rentabilitatea relației cu același client, astfel încât un nou împrumut să poată genera o rentabilitate mai scăzută dacă este compensat cu veniturile din alte taxe sau tranzacții bancare. Împrumuturile noi vor fi însoțite de o documentație care să demonstreze o ROE calculată înaintea tranzacției fie numai pentru împrumutul acordat clientului în cauză, fie pentru alte expuneri în curs ale clientului respectiv și care să cuprindă remunerațiile recurente sau orice altă tranzacție bancară. În cazul tranzacțiilor efectuate pe piața de masă a persoanelor fizice și a IMM-urilor, calcularea ROE înaintea tranzacției poate fi înlocuită cu o verificare prin care să se confirme că tranzacția respectă orientările interne de stabilire a prețurilor și cu o demonstrație centralizată prin care să se confirme că orientările de stabilire a prețurilor asigură o rentabilitate a capitalurilor proprii de [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017. |
| --- | --- | --- |

(10.1)

vor stabili prețul fiecărui nou împrumut (considerând împrumut nou orice nouă activitate care nu are legătură cu o tranzacție existentă) cu ajutorul unui instrument intern adecvat de stabilire a prețurilor (cum ar fi instrumentul utilizat în prezent, „Kreditni Kalkulator” și versiunea sa viitoare) sau (în cazul expunerilor pe piața de masă a persoanelor fizice și a IMM-urilor (6)) pe baza unor orientări interne adecvate de stabilire a prețurilor. Se consideră că prețurile pentru creditele noi sunt stabilite în mod adecvat dacă noul împrumut contribuie la obținerea unei rate pozitive de rentabilitate financiară a capitalului propriu înainte de impozitare („ROE”) de cel puțin [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017, fie pentru creditele individuale, fie pentru fiecare client. Calcularea ROE a unui client poate include veniturile din dobânzi, taxele și impozite, precum și alte produse combinate ale aceluiași client. Calcularea ROE la nivel de client și stabilirea prețurilor în funcție de ROE minimă trebuie să fie introduse până la 30 iunie 2014 în ceea ce privește NLB și până la 31 decembrie 2014 pentru toate filialele bancare principale;

(a)

În scopul acestui calcul, pot fi luate în considerare media ponderată la volum a tuturor împrumuturilor acordate aceluiași client (de la data prezentei decizii), diversele taxe implicate sau orice altă tranzacție bancară care contribuie la rentabilitatea relației cu același client, astfel încât un nou împrumut să poată genera o rentabilitate mai scăzută dacă este compensat cu veniturile din alte taxe sau tranzacții bancare. Împrumuturile noi vor fi însoțite de o documentație care să demonstreze o ROE calculată înaintea tranzacției fie numai pentru împrumutul acordat clientului în cauză, fie pentru alte expuneri în curs ale clientului respectiv și care să cuprindă remunerațiile recurente sau orice altă tranzacție bancară. În cazul tranzacțiilor efectuate pe piața de masă a persoanelor fizice și a IMM-urilor, calcularea ROE înaintea tranzacției poate fi înlocuită cu o verificare prin care să se confirme că tranzacția respectă orientările interne de stabilire a prețurilor și cu o demonstrație centralizată prin care să se confirme că orientările de stabilire a prețurilor asigură o rentabilitate a capitalurilor proprii de [...] % în 2014, [...] % în 2015, [...] % în 2016 și [...] % în 2017.

| (b) | Orice abatere de la politica de prețuri care determină un nivel mai mic al prețurilor va fi justificată cu documente. Această documentație va include raționamente comerciale solide pentru abaterea respectivă și va fi prezentată mandatarului însărcinat cu monitorizarea. Suma totală a abaterilor nu va depăși sumele definite la punctul 10.6. |
| --- | --- |

(b)

Orice abatere de la politica de prețuri care determină un nivel mai mic al prețurilor va fi justificată cu documente. Această documentație va include raționamente comerciale solide pentru abaterea respectivă și va fi prezentată mandatarului însărcinat cu monitorizarea. Suma totală a abaterilor nu va depăși sumele definite la punctul 10.6.

| (c) | Operațiuni de creditare care nu intră sub incidența acestui regim de politică de prețuri: tranzacții cu părțile afiliate (adică membri ai grupului și angajați), cazurile de restructurare (ale clienților D, E și C cu o întârziere în efectuarea plăților de peste 90 de zile) și toate tranzacțiile de pe piața monetară: |
| --- | --- |

(c)

Operațiuni de creditare care nu intră sub incidența acestui regim de politică de prețuri: tranzacții cu părțile afiliate (adică membri ai grupului și angajați), cazurile de restructurare (ale clienților D, E și C cu o întârziere în efectuarea plăților de peste 90 de zile) și toate tranzacțiile de pe piața monetară:

| (10.2) | vor adapta procesul de rating al creditelor astfel încât orice nouă expunere la riscul unui credit acordat unui client societate comercială să fie asumată numai după o analiză a situației financiare și o evaluare a bonității care să indice cel puțin parametri efectului de levier și ai performanței, cum ar fi rentabilitatea capitalului, acoperirea dobânzilor de EBIT, raportul datorie/EBITDA, raportul datorie/(datorie + capitaluri proprii) etc. Fiecare client față de care NLB d.d. are o expunere de peste 1 milion EUR ar trebui reevaluat anual; |
| --- | --- |

(10.2)

vor adapta procesul de rating al creditelor astfel încât orice nouă expunere la riscul unui credit acordat unui client societate comercială să fie asumată numai după o analiză a situației financiare și o evaluare a bonității care să indice cel puțin parametri efectului de levier și ai performanței, cum ar fi rentabilitatea capitalului, acoperirea dobânzilor de EBIT, raportul datorie/EBITDA, raportul datorie/(datorie + capitaluri proprii) etc. Fiecare client față de care NLB d.d. are o expunere de peste 1 milion EUR ar trebui reevaluat anual;

| (10.3) | vor documenta toate deciziile de restructurare, și anume toate noile tranzacții de creditare încheiate cu clienți persoane juridice neperformanți cu o expunere de peste 10 000 EUR și vor include în documentație o comparație cu soluții alternative, cum ar fi executarea garanțiilor reale și rezilierea angajamentului, din care să reiasă că s-a ales soluția care mărește la maximum valoarea actualizată netă a băncii. Cu excepția cazului în care se poate obține o ROE de cel puțin [...] %, deciziile de restructurare vor fi luate astfel încât banca să fie capabilă să rezilieze angajamentul cel puțin odată la 12 luni. Atunci când nu are dreptul exclusiv de a accepta, de a propune sau de a aproba acorduri de restructurare sau de a lua decizii de restructurare, NLB d.d. trebuie să își exercite drepturile în conformitate cu principiile menționate mai sus. O listă cu toate deciziile recente de restructurare îi va fi prezentată cu regularitate mandatarului însărcinat cu monitorizarea (cel puțin o dată la 6 luni). Documentația cu privire la orice decizie de restructurare îi va fi prezentată mandatarului însărcinat cu monitorizarea la cerere; |
| --- | --- |

(10.3)

vor documenta toate deciziile de restructurare, și anume toate noile tranzacții de creditare încheiate cu clienți persoane juridice neperformanți cu o expunere de peste 10 000 EUR și vor include în documentație o comparație cu soluții alternative, cum ar fi executarea garanțiilor reale și rezilierea angajamentului, din care să reiasă că s-a ales soluția care mărește la maximum valoarea actualizată netă a băncii. Cu excepția cazului în care se poate obține o ROE de cel puțin [...] %, deciziile de restructurare vor fi luate astfel încât banca să fie capabilă să rezilieze angajamentul cel puțin odată la 12 luni. Atunci când nu are dreptul exclusiv de a accepta, de a propune sau de a aproba acorduri de restructurare sau de a lua decizii de restructurare, NLB d.d. trebuie să își exercite drepturile în conformitate cu principiile menționate mai sus. O listă cu toate deciziile recente de restructurare îi va fi prezentată cu regularitate mandatarului însărcinat cu monitorizarea (cel puțin o dată la 6 luni). Documentația cu privire la orice decizie de restructurare îi va fi prezentată mandatarului însărcinat cu monitorizarea la cerere;

| (10.4) | se vor asigura că toți agenții de credit care aprobă credite pentru IMM-uri și mari întreprinderi au participat la cursuri de formare internă pentru a se familiariza cu procesul de rating al creditelor și cu metodologiile folosite pentru stabilirea prețurilor cel mai târziu la 30 iunie 2014; |
| --- | --- |

(10.4)

se vor asigura că toți agenții de credit care aprobă credite pentru IMM-uri și mari întreprinderi au participat la cursuri de formare internă pentru a se familiariza cu procesul de rating al creditelor și cu metodologiile folosite pentru stabilirea prețurilor cel mai târziu la 30 iunie 2014;

| (10.5) | vor detalia procesul de rating al clienților până la conceperea unui sistem bazat exclusiv pe modele interne de rating și aprobat de Banca Sloveniei, cel mai târziu la 31 decembrie 2014; |
| --- | --- |

(10.5)

vor detalia procesul de rating al clienților până la conceperea unui sistem bazat exclusiv pe modele interne de rating și aprobat de Banca Sloveniei, cel mai târziu la 31 decembrie 2014;

| (10.6) | în cazul în care mandatarul însărcinat cu monitorizarea constată nerespectarea de către NLB a oricăruia dintre angajamentele de la prezentul punct 10, NLB d.d. va prezenta mandatarului însărcinat cu monitorizarea un plan de remediere în care vor fi precizate acțiunile pe care le-a luat sau pe care intenționează să le ia pentru a evita o încălcare în trimestrul următor. Planul va fi prezentat la timp pentru ca mandatarul însărcinat cu monitorizarea să poate include aceste aspect în următorul său raport semestrial adresat Comisiei. În cazul în care planul de remediere nu produce rezultatele și obiectivele scontate, NLB d.d. va limita pentru o perioadă de douăsprezece luni — începând din trimestrul următor raportării unei astfel de încălcări a angajamentelor — noul volum de creditare pentru fiecare perioadă de raportare la 66 % din noul volumul de creditare (7) aferent perioadei de raportare în care angajamentul a fost încălcat. Această prevedere nu se aplică în cazul încălcării unuia dintre angajamentele de la punctele 10.1, 10.2 și 10.3, cu condiția ca o anchetă suplimentară efectuată de mandatarul însărcinat cu monitorizarea să arate că această încălcare poate fi considerată o eroare sau o omisiune izolată și că nu există dovezi care să indice că un volum total de afaceri pe client de peste [...] milioane EUR este afectat de o astfel de încălcare. |
| --- | --- |

(10.6)

în cazul în care mandatarul însărcinat cu monitorizarea constată nerespectarea de către NLB a oricăruia dintre angajamentele de la prezentul punct 10, NLB d.d. va prezenta mandatarului însărcinat cu monitorizarea un plan de remediere în care vor fi precizate acțiunile pe care le-a luat sau pe care intenționează să le ia pentru a evita o încălcare în trimestrul următor. Planul va fi prezentat la timp pentru ca mandatarul însărcinat cu monitorizarea să poate include aceste aspect în următorul său raport semestrial adresat Comisiei. În cazul în care planul de remediere nu produce rezultatele și obiectivele scontate, NLB d.d. va limita pentru o perioadă de douăsprezece luni — începând din trimestrul următor raportării unei astfel de încălcări a angajamentelor — noul volum de creditare pentru fiecare perioadă de raportare la 66 % din noul volumul de creditare (7) aferent perioadei de raportare în care angajamentul a fost încălcat. Această prevedere nu se aplică în cazul încălcării unuia dintre angajamentele de la punctele 10.1, 10.2 și 10.3, cu condiția ca o anchetă suplimentară efectuată de mandatarul însărcinat cu monitorizarea să arate că această încălcare poate fi considerată o eroare sau o omisiune izolată și că nu există dovezi care să indice că un volum total de afaceri pe client de peste [...] milioane EUR este afectat de o astfel de încălcare.

| (11) | [nediscriminarea] Societățile de stat slovene nu trebuie sub nicio formă să fie tratate mai favorabil decât societățile care nu sunt deținute de stat (nediscriminare). NLB d.d. ar trebui să pună la dispoziție, pe toată durata restructurării, un raport anual comparativ privind condițiile de creditare aplicate societăților de stat și societăților private similare. |
| --- | --- |

(11)

[nediscriminarea] Societățile de stat slovene nu trebuie sub nicio formă să fie tratate mai favorabil decât societățile care nu sunt deținute de stat (nediscriminare). NLB d.d. ar trebui să pună la dispoziție, pe toată durata restructurării, un raport anual comparativ privind condițiile de creditare aplicate societăților de stat și societăților private similare.

| (12) | [angajamente comportamentale] Slovenia se angajează să introducă următoarele garanții comportamentale în ceea ce privește restructurarea NLB: |
| --- | --- |

(12)

[angajamente comportamentale] Slovenia se angajează să introducă următoarele garanții comportamentale în ceea ce privește restructurarea NLB:

| (12.1) | [interdicții de publicitate și strategii comerciale agresive] va impune o interdicție de publicitate legată de sprijinul acordat NLB de către stat și de participarea statului în NLB (sau de orice avantaje concurențiale care decurg, în orice fel, din ajutorul către NLB sau din participarea statului în NLB) și va împiedica NLB să recurgă la orice fel de strategii comerciale agresive care nu ar putea fi urmărite fără sprijin din partea statului (interdicție de publicitate); |
| --- | --- |

(12.1)

[interdicții de publicitate și strategii comerciale agresive] va impune o interdicție de publicitate legată de sprijinul acordat NLB de către stat și de participarea statului în NLB (sau de orice avantaje concurențiale care decurg, în orice fel, din ajutorul către NLB sau din participarea statului în NLB) și va împiedica NLB să recurgă la orice fel de strategii comerciale agresive care nu ar putea fi urmărite fără sprijin din partea statului (interdicție de publicitate);

| (12.2) | [mecanismul de rambursare a capitalului și interdicția de plată a dividendelor] Pe baza conturilor de sfârșit de an auditate, NLB d.d. le va acorda acționarilor săi următoarele sume sub formă de plăți de dividende:






  (i) | pentru anii fiscali 2015 și 2016, cea mai mică dintre următoarele valori: (i) 50 % capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(12.2)

[mecanismul de rambursare a capitalului și interdicția de plată a dividendelor] Pe baza conturilor de sfârșit de an auditate, NLB d.d. le va acorda acționarilor săi următoarele sume sub formă de plăți de dividende:

(i)

pentru anii fiscali 2015 și 2016, cea mai mică dintre următoarele valori: (i) 50 % capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză;

| (ii) | pentru anul fiscal 2017, cea mai mică dintre următoarele valori: (i) 100 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. |
| --- | --- |

(ii)

pentru anul fiscal 2017, cea mai mică dintre următoarele valori: (i) 100 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază sau (ii) venitul net pentru anul în cauză.

| (12.2.1) | Fără a aduce atingere competențelor Băncii Sloveniei, în calitate de autoritate de supraveghere bancară a NLB, plata dividendelor va fi suspendată, total sau parțial, în cazul în care, pe baza unei cereri motivate de NLB aprobate de mandatarul însărcinat cu monitorizarea, se consideră că acest lucru ar pune în pericol solvabilitatea băncii în următorii ani. |
| --- | --- |

(12.2.1)

Fără a aduce atingere competențelor Băncii Sloveniei, în calitate de autoritate de supraveghere bancară a NLB, plata dividendelor va fi suspendată, total sau parțial, în cazul în care, pe baza unei cereri motivate de NLB aprobate de mandatarul însărcinat cu monitorizarea, se consideră că acest lucru ar pune în pericol solvabilitatea băncii în următorii ani.

| (12.2.2) | Pentru anii fiscali 2013 și 2014 nu se vor plăti dividende. |
| --- | --- |

(12.2.2)

Pentru anii fiscali 2013 și 2014 nu se vor plăti dividende.

| (12.2.3) | Filialele NLB d.d. sunt supuse unei interdicții de plată a dividendelor în aceleași condiții precum cele descrise pentru NLB d.d. Fără a aduce atingere acestei interdicții, societățile din Grupul NLB le pot plăti dividende acționarilor lor dacă NLB d.d. este, direct sau indirect, acționarul majoritar și dacă toți acționarii dețin împreună mai puțin de [10-20] % din acțiuni și din drepturile de vot în societatea respectivă. |
| --- | --- |

(12.2.3)

Filialele NLB d.d. sunt supuse unei interdicții de plată a dividendelor în aceleași condiții precum cele descrise pentru NLB d.d. Fără a aduce atingere acestei interdicții, societățile din Grupul NLB le pot plăti dividende acționarilor lor dacă NLB d.d. este, direct sau indirect, acționarul majoritar și dacă toți acționarii dețin împreună mai puțin de [10-20] % din acțiuni și din drepturile de vot în societatea respectivă.

| (12.3) | [interdicția de plată a cupoanelor] Pentru a se asigura că, în perioada de restructurare, NLB nu va efectua plăți aferente unor instrumente de capital, cu excepția cazului în care plățile respective emană dintr-o obligație juridică, și nu va cumpăra sau răscumpăra instrumentele respective fără autorizarea prealabilă a Comisiei. Cupoanele pentru instrumente de capital deținute de stat pot fi plătite, mai puțin atunci când astfel de plăți ar declanșa plăți de cupoane către alți investitori care, în caz contrar, nu ar fi obligatorii. Angajamentul de a nu plăti cupoane pe durata restructurării nu se aplică în cazul instrumentelor nou emise (adică instrumente emise după aprobarea definitivă a planului de restructurare de către Comisie), cu condiția ca eventualele plăți de cupoane aferente acestor instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație juridică de plăți de cupoane pe valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării deciziei Comisiei privind restructurarea (interdicție de plată a cupoanelor); |
| --- | --- |

(12.3)

[interdicția de plată a cupoanelor] Pentru a se asigura că, în perioada de restructurare, NLB nu va efectua plăți aferente unor instrumente de capital, cu excepția cazului în care plățile respective emană dintr-o obligație juridică, și nu va cumpăra sau răscumpăra instrumentele respective fără autorizarea prealabilă a Comisiei. Cupoanele pentru instrumente de capital deținute de stat pot fi plătite, mai puțin atunci când astfel de plăți ar declanșa plăți de cupoane către alți investitori care, în caz contrar, nu ar fi obligatorii. Angajamentul de a nu plăti cupoane pe durata restructurării nu se aplică în cazul instrumentelor nou emise (adică instrumente emise după aprobarea definitivă a planului de restructurare de către Comisie), cu condiția ca eventualele plăți de cupoane aferente acestor instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație juridică de plăți de cupoane pe valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării deciziei Comisiei privind restructurarea (interdicție de plată a cupoanelor);

| (12.4) | [interdicția de achiziționare] Pentru a garanta că NLB nu va achiziționa acțiuni în nicio întreprindere. Această interdicție include atât întreprinderi care au forma juridică a unei societăți comerciale, cât și grupurile de active care constituie o activitate comercială.
  (a)   Derogare care necesită aprobare prealabilă a Comisiei: fără a aduce atingere acestei interdicții, NLB poate, după ce obține aprobarea Comisiei, să achiziționeze întreprinderi, dacă acest lucru este necesar, în circumstanțe excepționale, pentru a restabili stabilitatea financiară sau pentru a asigura o concurență eficace (8).
  (b)   Derogare care nu necesită aprobare prealabilă a Comisiei: NLB poate achiziționa acțiuni în întreprinderi cu condiția ca prețul de cumpărare să fie mai mic de 1,5 milioane EUR (0,01 % din totalul activelor deținute de NLB în decembrie 2012) în fiecare caz individual și ca valoarea cumulată a prețurilor de cumpărare achitate de NLB pentru toate aceste achiziții pe toată durata restructurării să fie mai mică de 3,75 milioane EUR (0,025 % din totalul activelor deținute de NLB în decembrie 2012).
  (c)   Activități care nu intră sub incidența interdicției de achiziționare: 1) achizițiile care au loc în cursul normal al activităților bancare existente în cadrul gestionării creanțelor față de întreprinderi aflate în dificultate; 2) cesiunile și restructurările în cadrul Grupului NLB, inclusiv preluarea acționarilor minoritari și preluarea restului de acțiuni ale NLB Vita de la KBC. |
| --- | --- |

(12.4)

[interdicția de achiziționare] Pentru a garanta că NLB nu va achiziționa acțiuni în nicio întreprindere. Această interdicție include atât întreprinderi care au forma juridică a unei societăți comerciale, cât și grupurile de active care constituie o activitate comercială.

(a)   Derogare care necesită aprobare prealabilă a Comisiei: fără a aduce atingere acestei interdicții, NLB poate, după ce obține aprobarea Comisiei, să achiziționeze întreprinderi, dacă acest lucru este necesar, în circumstanțe excepționale, pentru a restabili stabilitatea financiară sau pentru a asigura o concurență eficace (8).

(b)   Derogare care nu necesită aprobare prealabilă a Comisiei: NLB poate achiziționa acțiuni în întreprinderi cu condiția ca prețul de cumpărare să fie mai mic de 1,5 milioane EUR (0,01 % din totalul activelor deținute de NLB în decembrie 2012) în fiecare caz individual și ca valoarea cumulată a prețurilor de cumpărare achitate de NLB pentru toate aceste achiziții pe toată durata restructurării să fie mai mică de 3,75 milioane EUR (0,025 % din totalul activelor deținute de NLB în decembrie 2012).

(c)   Activități care nu intră sub incidența interdicției de achiziționare: 1) achizițiile care au loc în cursul normal al activităților bancare existente în cadrul gestionării creanțelor față de întreprinderi aflate în dificultate; 2) cesiunile și restructurările în cadrul Grupului NLB, inclusiv preluarea acționarilor minoritari și preluarea restului de acțiuni ale NLB Vita de la KBC.

| (13) | [repartizarea sarcinilor] Slovenia se angajează să amortizeze în totalitate capitalul acționarilor existenți și toate datoriile subordonate în curs înainte de acordarea oricărui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(13)

[repartizarea sarcinilor] Slovenia se angajează să amortizeze în totalitate capitalul acționarilor existenți și toate datoriile subordonate în curs înainte de acordarea oricărui ajutor de stat.

| (14) | [reducerea participației statului și [...]] Slovenia își va reduce participația în NLB d.d. la [...] („[...]”) până la data de [...]. În cazul în care Slovenia nu a încheiat un contract (contracte) de vânzare-cumpărare obligatoriu (obligatorii) pentru vânzarea participației sale în NLB d.d. de peste [...] până la data de [...], Slovenia și NLB d.d. îi vor acorda mandatarului însărcinat cu cesionarea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile NLB d.d. în următoarele [...], la un preț minim care să nu fie mai mic de [...] la valoarea contabilă:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(14)

[reducerea participației statului și [...]] Slovenia își va reduce participația în NLB d.d. la [...] („[...]”) până la data de [...]. În cazul în care Slovenia nu a încheiat un contract (contracte) de vânzare-cumpărare obligatoriu (obligatorii) pentru vânzarea participației sale în NLB d.d. de peste [...] până la data de [...], Slovenia și NLB d.d. îi vor acorda mandatarului însărcinat cu cesionarea (numit în conformitate cu punctul 19) un mandat exclusiv pentru a vinde participațiile NLB d.d. în următoarele [...], la un preț minim care să nu fie mai mic de [...] la valoarea contabilă:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Procesul de vânzare va fi efectuat de către mandatarul însărcinat cu cesionarea numit în conformitate cu punctul 19.

| (14.1) | În cazul în care Slovenia își vinde acțiunile pe care le deține în NLB d.d. la un preț de peste [...] cel mai târziu la data de [...], toate angajamentele definite în prezentul document vor înceta să se mai aplice începând cu data de 31 decembrie 2016, cu excepția angajamentului de limitare la un nivel adecvat a remunerației totale acordate oricărui membru al consiliului și oricărui angajat specializat în conformitate cu punctul 9.9, acest angajament urmând să fie aplicat și respectat până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(14.1)

În cazul în care Slovenia își vinde acțiunile pe care le deține în NLB d.d. la un preț de peste [...] cel mai târziu la data de [...], toate angajamentele definite în prezentul document vor înceta să se mai aplice începând cu data de 31 decembrie 2016, cu excepția angajamentului de limitare la un nivel adecvat a remunerației totale acordate oricărui membru al consiliului și oricărui angajat specializat în conformitate cu punctul 9.9, acest angajament urmând să fie aplicat și respectat până la 31 decembrie 2017.

| (15) | [Transferul de active către SAGB] Valoarea de transfer a activelor transferate către SAGB va fi mai mică sau egală cu valoarea lor economică reală stabilită de către experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(15)

[Transferul de active către SAGB] Valoarea de transfer a activelor transferate către SAGB va fi mai mică sau egală cu valoarea lor economică reală stabilită de către experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

| (16) | [Recapitalizarea filialelor] Cu excepția cazului în care se specifică altfel în legislația aplicabilă:






  (a) | recapitalizarea filialelor prin intermediul unor injecții de capital va fi subscrisă la cea mai mică dintre valorile următoare: (i) reducere de 25 % față de prețul acțiunilor (după o ajustare pentru a ține cont de „efectul de diluare”) imediat înainte de anunțarea injecției de capital; sau (ii) prețul cel mai scăzut cu care alți acționari ai filialelor NLB vor contribui la recapitalizarea filialelor. „Efectul de diluare” poate fi cuantificat prin folosirea unor tehnici de piață general acceptate (de exemplu, prețul teoretic după emiterea unor noi drepturi — TERP). În cazul filialelor necotate la bursă, valoarea de piață a acțiunilor trebuie stabilită cu ajutorul unei metode de evaluare adecvate, în funcție de piață (care include o abordare de multiplicare a grupului de clienți sau alte metodologii de evaluare general acceptate); |
| --- | --- | --- |

(16)

[Recapitalizarea filialelor] Cu excepția cazului în care se specifică altfel în legislația aplicabilă:

(a)

recapitalizarea filialelor prin intermediul unor injecții de capital va fi subscrisă la cea mai mică dintre valorile următoare: (i) reducere de 25 % față de prețul acțiunilor (după o ajustare pentru a ține cont de „efectul de diluare”) imediat înainte de anunțarea injecției de capital; sau (ii) prețul cel mai scăzut cu care alți acționari ai filialelor NLB vor contribui la recapitalizarea filialelor. „Efectul de diluare” poate fi cuantificat prin folosirea unor tehnici de piață general acceptate (de exemplu, prețul teoretic după emiterea unor noi drepturi — TERP). În cazul filialelor necotate la bursă, valoarea de piață a acțiunilor trebuie stabilită cu ajutorul unei metode de evaluare adecvate, în funcție de piață (care include o abordare de multiplicare a grupului de clienți sau alte metodologii de evaluare general acceptate);

| (b) | în cazul în care injecția de capital ia forma unor instrumente hibride, instrumentele respective vor un conține mecanism alternativ de compensare prin cupoane și o dispoziție prin care să se stabilească rata de conversie a instrumentului hibrid în capitaluri proprii cu reducere de 25 % aplicată TERP [stabilită în mod similar ca în cazul injecției de capital menționate la litera (a)]. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care injecția de capital ia forma unor instrumente hibride, instrumentele respective vor un conține mecanism alternativ de compensare prin cupoane și o dispoziție prin care să se stabilească rata de conversie a instrumentului hibrid în capitaluri proprii cu reducere de 25 % aplicată TERP [stabilită în mod similar ca în cazul injecției de capital menționate la litera (a)].

Prevederile de la punctul 16 se aplică numai în cazul în care alți acționari ai filialelor NLB dețin mai mult de [5-10] % și nu participă la majorarea capitalului sau la subscrierea unor instrumente hibride în proporțiile de participare existente.

| (17) | [raportarea] Până la sfârșitul perioadei de restructurare, Slovenia se angajează să transmită Comisiei un raport de activitate semestrial. În raport vor fi sintetizate progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului de restructurare și detalii privind cesiunile de participații la capital, lichidarea de filiale și reducerea activelor ponderate în funcție de risc. Raportul va fi prezentat o dată la șase luni cel mai târziu la data de 30 noiembrie a fiecărui an pentru prima jumătate a anului și la data de 31 mai pentru a doua jumătate a anului. |
| --- | --- |

(17)

[raportarea] Până la sfârșitul perioadei de restructurare, Slovenia se angajează să transmită Comisiei un raport de activitate semestrial. În raport vor fi sintetizate progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului de restructurare și detalii privind cesiunile de participații la capital, lichidarea de filiale și reducerea activelor ponderate în funcție de risc. Raportul va fi prezentat o dată la șase luni cel mai târziu la data de 30 noiembrie a fiecărui an pentru prima jumătate a anului și la data de 31 mai pentru a doua jumătate a anului.

| (18) | [mandatarul însărcinat cu monitorizarea] Punerea în aplicare completă și corectă a tuturor angajamentelor și obligațiilor prezentate în acest catalog va fi monitorizată și verificată în mod continuu și în detaliu de către un mandatar însărcinat cu monitorizarea, care: (i) este independent de NLB și de guvernul sloven; (ii) deține calificările necesare îndeplinirii mandatului său; (iii) nu va avea conflicte de interese și nu va face obiectul vreunui conflict de interese. |
| --- | --- |

(18)

[mandatarul însărcinat cu monitorizarea] Punerea în aplicare completă și corectă a tuturor angajamentelor și obligațiilor prezentate în acest catalog va fi monitorizată și verificată în mod continuu și în detaliu de către un mandatar însărcinat cu monitorizarea, care: (i) este independent de NLB și de guvernul sloven; (ii) deține calificările necesare îndeplinirii mandatului său; (iii) nu va avea conflicte de interese și nu va face obiectul vreunui conflict de interese.

| (18.1) | Comisia va avea libertatea de a aproba sau respinge propunerile de mandatari și de a aproba propunerea de mandat, sub rezerva modificărilor pe care le va considera necesare pentru ca mandatarul să își îndeplinească obligațiile. |
| --- | --- |

(18.1)

Comisia va avea libertatea de a aproba sau respinge propunerile de mandatari și de a aproba propunerea de mandat, sub rezerva modificărilor pe care le va considera necesare pentru ca mandatarul să își îndeplinească obligațiile.

| (18.2) | Mandatarul (mandatarii) își va (vor) asuma îndatoririle specificate în scopul asigurării respectării angajamentelor. Comisia poate să dea ordine sau instrucțiuni mandatarului, în scopul asigurării respectării condițiilor și obligațiilor prevăzute în prezenta decizie și în angajamente. |
| --- | --- |

(18.2)

Mandatarul (mandatarii) își va (vor) asuma îndatoririle specificate în scopul asigurării respectării angajamentelor. Comisia poate să dea ordine sau instrucțiuni mandatarului, în scopul asigurării respectării condițiilor și obligațiilor prevăzute în prezenta decizie și în angajamente.

| (18.3) | Slovenia (Ministerul de Finanțe) se angajează că NLB d.d. va oferi mandatarului însărcinat cu monitorizarea și se va asigura că acestuia îi sunt oferite orice fel de cooperare, asistență, drepturi, competențe și informații de care poate avea nevoie în mod rezonabil și necesar pentru îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor, atribuțiilor și obligațiilor sale. |
| --- | --- |

(18.3)

Slovenia (Ministerul de Finanțe) se angajează că NLB d.d. va oferi mandatarului însărcinat cu monitorizarea și se va asigura că acestuia îi sunt oferite orice fel de cooperare, asistență, drepturi, competențe și informații de care poate avea nevoie în mod rezonabil și necesar pentru îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor, atribuțiilor și obligațiilor sale.

| (18.4) | NLB d.d. și filialele sale bancare principale vor institui un proces intern pentru a canaliza către mandatarul însărcinat cu monitorizarea toate informațiile și toate documentele necesare în vederea monitorizării punerii în aplicare a angajamentelor. NLB d.d. îi va oferi mandatarului însărcinat cu monitorizarea, la cerere, acces deplin și total la registrele, evidențele (inclusiv procesele-verbale ale consiliului de administrație), documentele, conducerea sau alți membri ai personalului, instalațiile, unitățile și informațiile tehnice necesare în vederea îndeplinirii sarcinilor sale. NLB va pune la dispoziția mandatarului însărcinat cu monitorizarea unul sau mai multe birouri în sediul principal al băncii și va fi disponibilă pentru reuniuni la cererea mandatarului însărcinat cu monitorizarea. |
| --- | --- |

(18.4)

NLB d.d. și filialele sale bancare principale vor institui un proces intern pentru a canaliza către mandatarul însărcinat cu monitorizarea toate informațiile și toate documentele necesare în vederea monitorizării punerii în aplicare a angajamentelor. NLB d.d. îi va oferi mandatarului însărcinat cu monitorizarea, la cerere, acces deplin și total la registrele, evidențele (inclusiv procesele-verbale ale consiliului de administrație), documentele, conducerea sau alți membri ai personalului, instalațiile, unitățile și informațiile tehnice necesare în vederea îndeplinirii sarcinilor sale. NLB va pune la dispoziția mandatarului însărcinat cu monitorizarea unul sau mai multe birouri în sediul principal al băncii și va fi disponibilă pentru reuniuni la cererea mandatarului însărcinat cu monitorizarea.

| (18.5) | Pentru îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor, atribuțiilor și obligațiilor sale, mandatarul însărcinat cu monitorizarea va avea dreptul să participe la ședințele consiliului de supraveghere al NLB d.d., în conformitate cu legislația în vigoare, și să intervieveze membrii consiliului de administrație și ai consiliului de supraveghere al NLB d.d. în ceea ce privește respectarea angajamentelor și în scopul de:






  (a) | a monitoriza organizarea internă a NLB, în cooperare cu organismele de control intern ale NLB. În acest scop, mandatarul va avea dreptul de a intervieva membrii consiliului de supraveghere al NLB d.d. și membrii comitetelor de risc și de audit din cadrul acestui consiliu. Mandatarul va primi, la cerere, toate rapoartele emise de organismele de control intern. Mandatarul trebuie să monitorizeze: (i) dacă recomandările legate de angajamentele luate de operatorii/auditorii de supraveghere permanentă sau periodică sunt corect aplicate; și (ii) dacă sunt puse în aplicare planuri de acțiune pentru a corecta eventualele defecțiuni identificate în cadrul de control intern; |
| --- | --- | --- |

(18.5)

Pentru îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor, atribuțiilor și obligațiilor sale, mandatarul însărcinat cu monitorizarea va avea dreptul să participe la ședințele consiliului de supraveghere al NLB d.d., în conformitate cu legislația în vigoare, și să intervieveze membrii consiliului de administrație și ai consiliului de supraveghere al NLB d.d. în ceea ce privește respectarea angajamentelor și în scopul de:

(a)

a monitoriza organizarea internă a NLB, în cooperare cu organismele de control intern ale NLB. În acest scop, mandatarul va avea dreptul de a intervieva membrii consiliului de supraveghere al NLB d.d. și membrii comitetelor de risc și de audit din cadrul acestui consiliu. Mandatarul va primi, la cerere, toate rapoartele emise de organismele de control intern. Mandatarul trebuie să monitorizeze: (i) dacă recomandările legate de angajamentele luate de operatorii/auditorii de supraveghere permanentă sau periodică sunt corect aplicate; și (ii) dacă sunt puse în aplicare planuri de acțiune pentru a corecta eventualele defecțiuni identificate în cadrul de control intern;

| (b) | a monitoriza practicile comerciale ale NLB d.d. și ale filialelor sale bancare principale, cu accent pe politica de creditare și pe politica privind depozitele. Mandatarul poate intervieva membrii tuturor comitetelor de credit relevante, în special ai celor responsabile pentru: (i) evaluarea/ratingul clienților; (ii) acordarea de împrumuturi clienților; (iii) gestionarea creditelor neperformante și a împrumuturilor restructurate; și (iv) constituirea de provizioane pentru credite neperformante și împrumuturi restructurate; |
| --- | --- |

(b)

a monitoriza practicile comerciale ale NLB d.d. și ale filialelor sale bancare principale, cu accent pe politica de creditare și pe politica privind depozitele. Mandatarul poate intervieva membrii tuturor comitetelor de credit relevante, în special ai celor responsabile pentru: (i) evaluarea/ratingul clienților; (ii) acordarea de împrumuturi clienților; (iii) gestionarea creditelor neperformante și a împrumuturilor restructurate; și (iv) constituirea de provizioane pentru credite neperformante și împrumuturi restructurate;

| (c) | a monitoriza politica NLB d.d. și a filialelor sale bancare principale în vederea restructurării creditelor neperformante și a constituirii de provizioane pentru acestea și pentru a-i intervieva pe toți membrii comitetelor relevante responsabile cu restructurarea creditelor neperformante și constituirea de provizioane pentru credite neperformante. La cerere, NLB îi comunică mandatarului orice raport de risc comunicat consiliului de supraveghere sau orice analiză/revizuire menită să evalueze expunerea NLB la riscul de credit. Mandatarul trebuie să efectueze propria sa analiză pe baza rapoartelor sus-menționate, a interviurilor și, dacă este necesar, a revizuirii dosarelor de credit individuale (acest lucru nu ar trebui să aducă atingere secretului bancar). În acest sens, mandatarul ar trebui să aibă dreptul de a intervieva analiștii de credit și responsabilii cu administrarea riscurilor care au fost implicați în cazurile analizate, atunci când consideră că este necesar. |
| --- | --- |

(c)

a monitoriza politica NLB d.d. și a filialelor sale bancare principale în vederea restructurării creditelor neperformante și a constituirii de provizioane pentru acestea și pentru a-i intervieva pe toți membrii comitetelor relevante responsabile cu restructurarea creditelor neperformante și constituirea de provizioane pentru credite neperformante. La cerere, NLB îi comunică mandatarului orice raport de risc comunicat consiliului de supraveghere sau orice analiză/revizuire menită să evalueze expunerea NLB la riscul de credit. Mandatarul trebuie să efectueze propria sa analiză pe baza rapoartelor sus-menționate, a interviurilor și, dacă este necesar, a revizuirii dosarelor de credit individuale (acest lucru nu ar trebui să aducă atingere secretului bancar). În acest sens, mandatarul ar trebui să aibă dreptul de a intervieva analiștii de credit și responsabilii cu administrarea riscurilor care au fost implicați în cazurile analizate, atunci când consideră că este necesar.

| (19) | [mandatarul însărcinat cu cesionarea] Se aplică următoarele dispoziții pentru numirea unui mandatar însărcinat cu cesionarea:






  (a) | Slovenia trebuie să propună Comisiei Europene, în vederea aprobării, cu cel puțin o lună înainte de expirarea termenelor prevăzute la punctul 12, o listă cu una sau mai multe persoane pe care le propune pentru a fi numite ca mandatar însărcinat cu cesionarea; |
| --- | --- | --- |

(19)

[mandatarul însărcinat cu cesionarea] Se aplică următoarele dispoziții pentru numirea unui mandatar însărcinat cu cesionarea:

(a)

Slovenia trebuie să propună Comisiei Europene, în vederea aprobării, cu cel puțin o lună înainte de expirarea termenelor prevăzute la punctul 12, o listă cu una sau mai multe persoane pe care le propune pentru a fi numite ca mandatar însărcinat cu cesionarea;

| (b) | mandatarul însărcinat cu cesionarea trebuie să fie numit în termen de o săptămână de la aprobarea Comisiei Europene, în conformitate cu mandatul aprobat de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

(b)

mandatarul însărcinat cu cesionarea trebuie să fie numit în termen de o săptămână de la aprobarea Comisiei Europene, în conformitate cu mandatul aprobat de către Comisia Europeană;

| (c) | Slovenia trebuie să-i acorde mandatarului însărcinat cu cesionarea un mandat complet:






  (i) | pentru a efectua transferul participației statului în NLB (inclusiv împuternicirile necesare pentru a asigura întocmirea adecvată a tuturor documentelor solicitate pentru efectuarea transferului de proprietate); și |
| --- | --- | --- |

(c)

Slovenia trebuie să-i acorde mandatarului însărcinat cu cesionarea un mandat complet:

(i)

pentru a efectua transferul participației statului în NLB (inclusiv împuternicirile necesare pentru a asigura întocmirea adecvată a tuturor documentelor solicitate pentru efectuarea transferului de proprietate); și

| (ii) | pentru a face toate demersurile și pentru a da toate declarațiile pe care mandatarul însărcinat cu cesionarea le consideră necesare sau adecvate pentru realizarea transferului de proprietate, inclusiv numirea consilierilor care oferă asistență la transferul de proprietate; |
| --- | --- |

(ii)

pentru a face toate demersurile și pentru a da toate declarațiile pe care mandatarul însărcinat cu cesionarea le consideră necesare sau adecvate pentru realizarea transferului de proprietate, inclusiv numirea consilierilor care oferă asistență la transferul de proprietate;

| (d) | NLB d.d. și filialele sale trebuie să ofere mandatarului însărcinat cu cesionarea orice fel de cooperare, asistență și informații pe care mandatarul însărcinat cu cesionare le poate solicita în mod justificat pentru a-și îndeplini sarcinile; și |
| --- | --- |

(d)

NLB d.d. și filialele sale trebuie să ofere mandatarului însărcinat cu cesionarea orice fel de cooperare, asistență și informații pe care mandatarul însărcinat cu cesionare le poate solicita în mod justificat pentru a-și îndeplini sarcinile; și

| (e) | mandatarul însărcinat cu cesionarea va fi remunerat de către NLB d.d. și într-un mod care să nu afecteze îndeplinirea în mod eficient și independent a mandatului mandatarului însărcinat cu cesionarea. |
| --- | --- |

(e)

mandatarul însărcinat cu cesionarea va fi remunerat de către NLB d.d. și într-un mod care să nu afecteze îndeplinirea în mod eficient și independent a mandatului mandatarului însărcinat cu cesionarea.

---

(1)  Definiția se referă, de asemenea, la codurile corespunzătoare redactate în format XX.X și XX.XX (adică 64.200 se referă, de asemenea, la 64.2 și 64.20).

(2)  Aceeași logică este valabilă și în cazul holdingurilor financiare.

(3)  Este valabilă aceeași logică a codurilor ca și în cazul holdingurilor financiare și al societăților de construcții.

(4)  În afară de consiliul de administrație, angajații cu funcții speciale sunt, conform definiției din politica de remunerare a băncii: (i) funcție comercială — angajați în posturi de relații cu clienții în cadrul NLB d.d.; evaluarea riscurilor directe: personal de conducere de nivel secundar, directori ai departamentelor din cadrul piețelor financiare, directori ai birourilor din domeniul de retail, directori ai centrelor de afaceri corporative (IMM, mari); (ii) funcție generală — personal de conducere de nivelul doi și trei; (iii) funcție de supraveghere — personal de conducere de nivelul doi și trei, personal din cadrul sistemului de control intern (audit intern, etc.) și alte funcții de control independente (gestionarea riscului, etc.), ofițerul răspunzător de securitatea datelor (CISO); (iv) alți angajați al căror venit anual brut depășește suma de 100 000 EUR.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština și NLB Bank Belgrad.

(6)  Întreprinderi mijlocii: întreprinderi cu expunerea cuprinsă între 500 000 EUR și 10 milioane EUR la nivelul Grupului NLB sau cu venituri cuprinse între 2,5 milioane EUR și 50 de milioane EUR în doi ani consecutivi; întreprinderi mici: întreprinderi cu o expunere de până la 500 000 EUR la nivelul Grupului NLB sau cu venituri de până la 2,5 milioane EUR în doi ani consecutivi.

(7)  Noul volum de pentru fiecare perioadă de raportare înseamnă valorile împrumutului convenite prin contract într-o perioadă de raportare dată.

(8)  A se vedea punctul 41 din Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (JO C 195, 19.8.2009, p. 9).

---

Rectificări

| 21.8.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 246/59

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului din 31 iulie 2014 privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 229 din 31 iulie 2014
  )

La pagina 1, considerentul (5):

în loc de:

| „(5) | Este, de asemenea, oportun să se aplice restricții privind accesul la piața de capital pentru anumite instituții financiare, cu excepția instituțiilor stabilite în Rusia care au statut internațional și care au fost instituite în temeiul unor acorduri interguvernamentale cu Rusia, în calitate de acționar. Prezentul regulament nu se aplică altor servicii financiare, precum activitățile de depozit, serviciile de plată și creditele către sau din partea instituțiilor care fac obiectul prezentului regulament, altele decât cele menționate la articolul 5.” |
| --- | --- |

„(5)

Este, de asemenea, oportun să se aplice restricții privind accesul la piața de capital pentru anumite instituții financiare, cu excepția instituțiilor stabilite în Rusia care au statut internațional și care au fost instituite în temeiul unor acorduri interguvernamentale cu Rusia, în calitate de acționar. Prezentul regulament nu se aplică altor servicii financiare, precum activitățile de depozit, serviciile de plată și creditele către sau din partea instituțiilor care fac obiectul prezentului regulament, altele decât cele menționate la articolul 5.”

se va citi:

| „(5) | Este, de asemenea, oportun să se aplice restricții privind accesul la piața de capital pentru anumite instituții financiare, cu excepția instituțiilor stabilite în Rusia care au statut internațional și care au fost instituite în temeiul unor acorduri interguvernamentale cu Rusia, în calitate de acționar. Respectivele restricții nu se aplică altor servicii financiare, precum activitățile de depozit, serviciile de plată și creditele către sau din partea instituțiilor care fac obiectul prezentului regulament, altele decât cele menționate la articolul 5.” |
| --- | --- |

„(5)

Este, de asemenea, oportun să se aplice restricții privind accesul la piața de capital pentru anumite instituții financiare, cu excepția instituțiilor stabilite în Rusia care au statut internațional și care au fost instituite în temeiul unor acorduri interguvernamentale cu Rusia, în calitate de acționar. Respectivele restricții nu se aplică altor servicii financiare, precum activitățile de depozit, serviciile de plată și creditele către sau din partea instituțiilor care fac obiectul prezentului regulament, altele decât cele menționate la articolul 5.”

La pagina 4, articolul (4) alineatul (4):

în loc de:

„(4)   În cazul în care autorizațiile sunt solicitate în conformitate cu prezentul articol alineatul (2), se aplică mutatis mutandis articolul 3, în special alineatele (2) și (5).”

se va citi:

„(4)   În cazul în care autorizațiile sunt solicitate în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, se aplică mutatis mutandis articolul 3, în special alineatele (2) și (5).”

---