# Službeni list L 250/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 250 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.22. kolovoza 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 250

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.22. kolovoza 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 19 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih svjetala za maglu za motorna vozila | 1 |
| | * | Pravilnik br. 112 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba i opremljena su žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima | 67 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 19 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih svjetala za maglu za motorna vozila

1

*

Pravilnik br. 112 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba i opremljena su žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima

67

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 22.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 250/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u posljednjem izdanju UNECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na internetskoj stranici: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 19 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih svjetala za maglu za motorna vozila

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune br. 6 seriji izmjena 04 – datum stupanja na snagu: 9. listopada 2014.

SADRŽAJ

Uvod

Područje primjene

| 1. | Definicije |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvjetljivanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Boja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Određivanje smetnje (bliještanja) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preinake tipa prednjeg svjetla za maglu i proširenje homologacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja i homologacijskih tijela |
| --- | --- |

13.

| 14. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

14.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zahtjevi u pogledu dopuštenih odstupanja za postupak nadzora sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primjeri izgleda homologacijskih oznaka prednjih svjetala za maglu razreda „B” i „F3” |
| --- | --- |

3.

| 4. | Geometrija mjernog zaslona i mjerna mreža |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ispitivanja stabilnosti fotometrijskih obilježja prednjih svjetala za maglu u radu (ispitivanja potpunih svjetala za maglu) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahtjevi za svjetla s ugrađenim plastičnim lećama – ispitivanje leća ili uzoraka materijala te potpunih svjetala |
| --- | --- |

6.

| 7. | Najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definicija i oštrina granice „svjetlo-tama” i postupak usmjeravanja s pomoću te granice za prednja svjetla za maglu razreda „F3” |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pregled radnih razdoblja koja se odnose na ispitivanje stabilnosti fotometrijskih obilježja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Referentno središte |
| --- | --- |

11.

| 12. | Zahtjevi u slučaju uporabe LED modula ili svjetlosnih generatora |
| --- | --- |

12.

UVOD

Ovaj se Pravilnik (1) odnosi na prednja svjetla za maglu koja se mogu sastojati od staklenih ili plastičnih leća. Njime su obuhvaćena dva različita razreda.

Prvobitno prednje svjetlo za maglu, koje od samog početka pripada razredu „B”, osuvremenjeno je pa uključuje kutni koordinatni sustav s izmjenom vrijednosti u odgovarajućoj fotometrijskoj tablici. S tim se razredom smiju upotrebljavati samo svjetlosni izvori iz Pravilnika br. 37.

Razred „F3” zamišljen je za poboljšanje fotometrijskih obilježja. Poboljšani su posebno širina snopa i najmanje svjetlosne jakosti ispod crte H-H (stavak 6.4.3.), a uvedena je regulacija najveće jakosti u prednjem dijelu. Iznad crte H-H smanjena je jakost zasjenjene svjetlosti kako bi se poboljšala vidljivost. Usto, u tom razredu raspoloživi mogu biti prilagodljivi oblici svjetlosnog snopa, odnosno promjena učinka prema uvjetima vidljivosti.

Uvođenje razreda „F3” predviđa zahtjeve izmijenjene da budu slični zahtjevima za glavno svjetlo kako slijedi:

| (a) | Fotometrijske vrijednosti navode se kao svjetlosne jakosti s pomoću kutnoga koordinatnog sustava. |
| --- | --- |

(a)

Fotometrijske vrijednosti navode se kao svjetlosne jakosti s pomoću kutnoga koordinatnog sustava.

| (b) | Izvori svjetlosti mogu se birati u skladu s odredbama Pravilnika br. 37 (izvori svjetlosti sa žarnom niti) i Pravilnikom br. 99 (izvori svjetlosti s izbojem u plinu). Mogu se upotrebljavati i moduli sa svjetlećim diodama (LED) te raspodijeljeni rasvjetni sustavi. |
| --- | --- |

(b)

Izvori svjetlosti mogu se birati u skladu s odredbama Pravilnika br. 37 (izvori svjetlosti sa žarnom niti) i Pravilnikom br. 99 (izvori svjetlosti s izbojem u plinu). Mogu se upotrebljavati i moduli sa svjetlećim diodama (LED) te raspodijeljeni rasvjetni sustavi.

Definicije granice „svjetlo-tama” i gradijenta.

Fotometrijski zahtjevi dopuštaju primjenu asimetričnih raspodjela snopa.

PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik odnosi na prednja svjetla za maglu kategorija L3, L4, L5, L7, M, N i T (2).

1.   DEFINICIJE

Za potrebe ove Uredbe:

| 1.1. | Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

1.1.

Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

| 1.2. | „Leća” znači krajnji vanjski dio prednjeg svjetla za maglu (jedinice) koji propušta svjetlost kroz rasvjetnu površinu; |
| --- | --- |

1.2.

„Leća” znači krajnji vanjski dio prednjeg svjetla za maglu (jedinice) koji propušta svjetlost kroz rasvjetnu površinu;

| 1.3. | „Prevlaka” znači proizvod ili proizvodi koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjsku površinu leće; |
| --- | --- |

1.3.

„Prevlaka” znači proizvod ili proizvodi koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjsku površinu leće;

| 1.4. | „Različiti tipovi prednjih svjetala za maglu” znači prednja svjetla za maglu koja se razlikuju prema bitnim obilježjima kao što su:






  1.4.1. | trgovački naziv ili oznaka; |
| --- | --- | --- |

1.4.

„Različiti tipovi prednjih svjetala za maglu” znači prednja svjetla za maglu koja se razlikuju prema bitnim obilježjima kao što su:

1.4.1.

trgovački naziv ili oznaka;

| 1.4.2. | različiti „razredi” („B” ili „F3”) određeni posebnim fotometrijskim odredbama; |
| --- | --- |

1.4.2.

različiti „razredi” („B” ili „F3”) određeni posebnim fotometrijskim odredbama;

| 1.4.3. | obilježja optičkog sustava (temeljna optička konstrukcija, tip/kategorija izvora svjetlosti, LED modul, DLS itd.); |
| --- | --- |

1.4.3.

obilježja optičkog sustava (temeljna optička konstrukcija, tip/kategorija izvora svjetlosti, LED modul, DLS itd.);

| 1.4.4. | uključivanje dijelova koji mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem tijekom rada i regulaciju jakosti, ako je ima; |
| --- | --- |

1.4.4.

uključivanje dijelova koji mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem tijekom rada i regulaciju jakosti, ako je ima;

| 1.4.5. | kategorija uporabljenih žarulja sa žarnom niti, kako je navedeno u Pravilniku br. 37, Pravilniku br. 99 i/ili posebnim identifikacijskim oznakama LED modula ili svjetlosnog generatora (ako je primjenjivo); |
| --- | --- |

1.4.5.

kategorija uporabljenih žarulja sa žarnom niti, kako je navedeno u Pravilniku br. 37, Pravilniku br. 99 i/ili posebnim identifikacijskim oznakama LED modula ili svjetlosnog generatora (ako je primjenjivo);

| 1.4.6. | ipak, smatra se da uređaj namijenjen za ugradnju na lijevoj strani vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnoj strani vozila pripadaju istom tipu. |
| --- | --- |

1.4.6.

ipak, smatra se da uređaj namijenjen za ugradnju na lijevoj strani vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnoj strani vozila pripadaju istom tipu.

| 1.5. | „Boja svjetlosti koju emitira uređaj”. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; |
| --- | --- |

1.5.

„Boja svjetlosti koju emitira uređaj”. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa;

| 1.6. | Upućivanja na standardne (etalon) izvore svjetlosti u ovom Pravilniku i na Pravilnike br. 37 i 99 odnose se na Pravilnike br. 37 i 99 i njihove serije izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

1.6.

Upućivanja na standardne (etalon) izvore svjetlosti u ovom Pravilniku i na Pravilnike br. 37 i 99 odnose se na Pravilnike br. 37 i 99 i njihove serije izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

2.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 2.1. | Zahtjev za homologaciju podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

2.1.

Zahtjev za homologaciju podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

| 2.2. | Za svaki se tip prednjeg svjetla za maglu zahtjevu prilažu:






  2.2.1. | crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omogućuju prepoznavanje tipa i prikazuju prednji pogled prednjeg svjetla za maglu, s odgovarajućim detaljima optičkih dijelova ako ih ima te poprečni presjek; usto, prikazuju prostor predviđen za homologacijsku oznaku;






  2.2.1.1. | ako je prednje svjetlo za maglu opremljeno reflektorom koji se može namještati, položaji ugradnje svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu srednju ravninu vozila, ako je prednje svjetlo za maglu namijenjeno samo za uporabu u tim položajima; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Za svaki se tip prednjeg svjetla za maglu zahtjevu prilažu:

2.2.1.

crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omogućuju prepoznavanje tipa i prikazuju prednji pogled prednjeg svjetla za maglu, s odgovarajućim detaljima optičkih dijelova ako ih ima te poprečni presjek; usto, prikazuju prostor predviđen za homologacijsku oznaku;

2.2.1.1.

ako je prednje svjetlo za maglu opremljeno reflektorom koji se može namještati, položaji ugradnje svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu srednju ravninu vozila, ako je prednje svjetlo za maglu namijenjeno samo za uporabu u tim položajima;

| 2.2.2. | Za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su leće izrađene:






  2.2.2.1. | trinaest leća;






  2.2.2.1.1. | šest od tih leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te uglavnom ravnu površinu (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) čije su dimenzije u sredini najmanje 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2.

Za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su leće izrađene:

2.2.2.1.

trinaest leća;

2.2.2.1.1.

šest od tih leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te uglavnom ravnu površinu (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) čije su dimenzije u sredini najmanje 15 × 15 mm;

| 2.2.2.1.2. | sve takve leće ili svi uzorci materijala proizvedeni su metodom koja će se primjenjivati u serijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

sve takve leće ili svi uzorci materijala proizvedeni su metodom koja će se primjenjivati u serijskoj proizvodnji;

| 2.2.2.1.3. | reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s proizvođačevim uputama; |
| --- | --- |

2.2.2.1.3.

reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s proizvođačevim uputama;

| 2.2.3. | Materijalima od kojih su izrađene leće i prevlakama, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i prevlaka ako su već ispitani. |
| --- | --- |

2.2.3.

Materijalima od kojih su izrađene leće i prevlakama, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i prevlaka ako su već ispitani.

| 2.3. | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:






  2.3.1. | kratki tehnički podaci, uključujući kategoriju uporabljenih žarulja sa žarnom niti, kako je navedeno u Pravilniku br. 37 i njegovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju, čak i ako žarulja sa žarnom niti nije zamjenjiva; |
| --- | --- | --- |

2.3.

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:

2.3.1.

kratki tehnički podaci, uključujući kategoriju uporabljenih žarulja sa žarnom niti, kako je navedeno u Pravilniku br. 37 i njegovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju, čak i ako žarulja sa žarnom niti nije zamjenjiva;

| 2.3.2. | dva uzorka svakog tipa prednjeg svjetla za maglu, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila; |
| --- | --- |

2.3.2.

dva uzorka svakog tipa prednjeg svjetla za maglu, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila;

| 2.4. | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:






  2.4.1. | kratki tehnički podaci, uključujući kategoriju uporabljenih izvora svjetlosti; te su kategorije izvora svjetlosti navedene u Pravilniku br. 37 i Pravilniku br. 99 i njihovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju, čak i ako izvor svjetlosti nije zamjenjiv; |
| --- | --- | --- |

2.4.

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

2.4.1.

kratki tehnički podaci, uključujući kategoriju uporabljenih izvora svjetlosti; te su kategorije izvora svjetlosti navedene u Pravilniku br. 37 i Pravilniku br. 99 i njihovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju, čak i ako izvor svjetlosti nije zamjenjiv;

| 2.4.2. | U slučaju LED modula ili svjetlosnog generatora navodi se poseban identifikacijski kod modula. Crtež sadržava dovoljno podrobnosti za njegovu identifikaciju i položaj namijenjen za poseban identifikacijski kod i zaštitni znak podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

2.4.2.

U slučaju LED modula ili svjetlosnog generatora navodi se poseban identifikacijski kod modula. Crtež sadržava dovoljno podrobnosti za njegovu identifikaciju i položaj namijenjen za poseban identifikacijski kod i zaštitni znak podnositelja zahtjeva;

| 2.4.3. | kad je primjenjivo, navodi se marka i tip balasta i/ili uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti:






  2.4.3.1. | u slučaju prilagodljivoga prednjeg svjetla za maglu, sažet opis regulatora jakosti; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

kad je primjenjivo, navodi se marka i tip balasta i/ili uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti:

2.4.3.1.

u slučaju prilagodljivoga prednjeg svjetla za maglu, sažet opis regulatora jakosti;

| 2.4.3.2. | u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, napone s dopuštenim odstupanjima ili ukupni raspon napona na priključcima tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti; |
| --- | --- |

2.4.3.2.

u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, napone s dopuštenim odstupanjima ili ukupni raspon napona na priključcima tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti;

| 2.4.4. | ako je prednje svjetlo za maglu opremljeno LED modulima ili raspodijeljenim rasvjetnim sustavom, dostavljaju se kratki tehnički podaci. Ti podaci obuhvaćaju broj dijela koji je dodijelio proizvođač izvora svjetlosti, crtež s mjerama i osnovne električne i fotometrijske vrijednosti, naznaku je li izvor svjetlosti u skladu sa zahtjevima u pogledu ultraljubičastog zračenja iz stavka 4.6 Priloga 12. ovom Pravilniku, službeno izvješće o ispitivanju u vezi sa stavkom 5.8. ovog Pravilnika i ciljani svjetlosni tok. |
| --- | --- |

2.4.4.

ako je prednje svjetlo za maglu opremljeno LED modulima ili raspodijeljenim rasvjetnim sustavom, dostavljaju se kratki tehnički podaci. Ti podaci obuhvaćaju broj dijela koji je dodijelio proizvođač izvora svjetlosti, crtež s mjerama i osnovne električne i fotometrijske vrijednosti, naznaku je li izvor svjetlosti u skladu sa zahtjevima u pogledu ultraljubičastog zračenja iz stavka 4.6 Priloga 12. ovom Pravilniku, službeno izvješće o ispitivanju u vezi sa stavkom 5.8. ovog Pravilnika i ciljani svjetlosni tok.

| 2.4.5. | u slučaju da upotrebe raspodijeljenog rasvjetnog sustava, koji su dijelovi tog sustava namijenjeni za emitiranje prednjega svjetlosnog snopa za maglu. Usto, kratki tehnički podaci obuhvaćaju popis svjetlosnih vodiča i povezanih optičkih dijelova te dovoljno podataka o svjetlosnim generatorima da omogućuju identifikaciju. Ti podaci obuhvaćaju broj dijela koji je dodijelio proizvođač svjetlosnog generatora, crtež s mjerama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti te službeno izvješće o ispitivanju u vezi sa stavkom 5.8. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

2.4.5.

u slučaju da upotrebe raspodijeljenog rasvjetnog sustava, koji su dijelovi tog sustava namijenjeni za emitiranje prednjega svjetlosnog snopa za maglu. Usto, kratki tehnički podaci obuhvaćaju popis svjetlosnih vodiča i povezanih optičkih dijelova te dovoljno podataka o svjetlosnim generatorima da omogućuju identifikaciju. Ti podaci obuhvaćaju broj dijela koji je dodijelio proizvođač svjetlosnog generatora, crtež s mjerama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti te službeno izvješće o ispitivanju u vezi sa stavkom 5.8. ovog Pravilnika;

| 2.4.6. | u slučaju kada se upotrebljava izvor svjetlosti s izbojem u plinu:






  2.4.6.1. | i balast nije ugrađen u izvor svjetlosti, jedan balast, posve ili djelomično ugrađen u prednje svjetlo za maglu; |
| --- | --- | --- |

2.4.6.

u slučaju kada se upotrebljava izvor svjetlosti s izbojem u plinu:

2.4.6.1.

i balast nije ugrađen u izvor svjetlosti, jedan balast, posve ili djelomično ugrađen u prednje svjetlo za maglu;

| 2.4.6.2. | za homologaciju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava s nezamjenjivim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu koji nije homologiran prema Pravilniku br. 99, dva uzorka sustava, uključujući svjetlosni generator i jedan balast svakog tipa koji će se upotrebljavati, kad je primjenjivo. |
| --- | --- |

2.4.6.2.

za homologaciju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava s nezamjenjivim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu koji nije homologiran prema Pravilniku br. 99, dva uzorka sustava, uključujući svjetlosni generator i jedan balast svakog tipa koji će se upotrebljavati, kad je primjenjivo.

| 2.4.7. | u slučaju LED modula ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava i ako nisu poduzete mjere za zaštitu plastičnih dijelova odgovarajućega prednjeg svjetla za maglu ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava od ultraljubičastog zračenja izvora svjetlosti (s izbojem u plinu), npr. staklenim filtrima koji zadržavaju UV zrake.
  Po jedan uzorak svakog materijala u pitanju. Uzorci su slične geometrije kao prednje svjetlo za maglu ili raspodijeljeni rasvjetni sustav što se ispituje. Svi uzorci materijala imaju izgled i, ako postoji, površinsku obradu kao što je predviđeno za glavno svjetlo koje treba homologirati; |
| --- | --- |

2.4.7.

u slučaju LED modula ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava i ako nisu poduzete mjere za zaštitu plastičnih dijelova odgovarajućega prednjeg svjetla za maglu ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava od ultraljubičastog zračenja izvora svjetlosti (s izbojem u plinu), npr. staklenim filtrima koji zadržavaju UV zrake.

Po jedan uzorak svakog materijala u pitanju. Uzorci su slične geometrije kao prednje svjetlo za maglu ili raspodijeljeni rasvjetni sustav što se ispituje. Svi uzorci materijala imaju izgled i, ako postoji, površinsku obradu kao što je predviđeno za glavno svjetlo koje treba homologirati;

| 2.4.8. | u slučaju homologacije prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 2.4.8. i/ili u skladu sa stavkom 5.8. koje ima već ispitane plastične leće i/ili unutarnje optičke dijelove od plastike:
  materijalima od kojih su izrađene leće, prevlake ili unutarnji optički dijelovi, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju tih materijala na UV zračenje; |
| --- | --- |

2.4.8.

u slučaju homologacije prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 2.4.8. i/ili u skladu sa stavkom 5.8. koje ima već ispitane plastične leće i/ili unutarnje optičke dijelove od plastike:

materijalima od kojih su izrađene leće, prevlake ili unutarnji optički dijelovi, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju tih materijala na UV zračenje;

| 2.4.9. | dva uzorka svakog tipa prednjeg svjetla za maglu, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila; ili usklađen par prednjih svjetala za maglu; |
| --- | --- |

2.4.9.

dva uzorka svakog tipa prednjeg svjetla za maglu, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila; ili usklađen par prednjih svjetala za maglu;

| 2.4.10. | jedan uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

2.4.10.

jedan uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo;

| 2.4.11. | jedan regulator jakosti ili generator koji daje jednake signale, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

2.4.11.

jedan regulator jakosti ili generator koji daje jednake signale, ako je primjenjivo.

| 2.5. | Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovitog nadzora sukladnosti proizvoda prije izdavanja homologacije. |
| --- | --- |

2.5.

Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovitog nadzora sukladnosti proizvoda prije izdavanja homologacije.

3.   OZNAKE

| 3.1. | Na uzorcima tipa prednjeg svjetla za maglu ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava koji su dostavljeni za homologaciju jasno su, čitljivo i neizbrisivo navedeni:






  (a) | trgovački naziv ili oznaka podnositelja, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Na uzorcima tipa prednjeg svjetla za maglu ili raspodijeljenoga rasvjetnog sustava koji su dostavljeni za homologaciju jasno su, čitljivo i neizbrisivo navedeni:

(a)

trgovački naziv ili oznaka podnositelja,

| (b) | oznaka razreda prednjeg svjetla za maglu, i u slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”: |
| --- | --- |

(b)

oznaka razreda prednjeg svjetla za maglu, i u slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

| (c) | poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti ili svjetlosnog generatora, ako postoje. |
| --- | --- |

(c)

poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti ili svjetlosnog generatora, ako postoje.

| 3.2. | Na lećama i kućištu (3) imaju dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku i dodatne simbole iz stavka 3.; ti se prostori označuju na crtežima iz stavka 2.2.1. |
| --- | --- |

3.2.

Na lećama i kućištu (3) imaju dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku i dodatne simbole iz stavka 3.; ti se prostori označuju na crtežima iz stavka 2.2.1.

| 3.3. | Homologacijska oznaka stavlja se na unutarnji ili vanjski dio (proziran ili neproziran) uređaja koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela uređaja koji emitira svjetlost; u slučaju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava s vanjskom lećom ugrađenom u svjetlosni vodič, taj se uvjet smatra ispunjenim ako se homologacijska oznaka nalazi barem na svjetlosnom generatoru i na svjetlosnom vodiču ili njegovu zaštitnom oklopu. U oba je slučaja oznaka vidljiva kada se uređaj ugradi u vozilo ili kada se otvori pokretni dio poput poklopca motornog prostora, vrata prtljažnika ili vrata. |
| --- | --- |

3.3.

Homologacijska oznaka stavlja se na unutarnji ili vanjski dio (proziran ili neproziran) uređaja koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela uređaja koji emitira svjetlost; u slučaju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava s vanjskom lećom ugrađenom u svjetlosni vodič, taj se uvjet smatra ispunjenim ako se homologacijska oznaka nalazi barem na svjetlosnom generatoru i na svjetlosnom vodiču ili njegovu zaštitnom oklopu. U oba je slučaja oznaka vidljiva kada se uređaj ugradi u vozilo ili kada se otvori pokretni dio poput poklopca motornog prostora, vrata prtljažnika ili vrata.

| 3.4. | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:






  3.4.1. | u slučaju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava na svjetlosnom su generatoru (generatorima) označeni nazivni napon i snage, a ako elektronički upravljački uređaj nije dio uređaja, na svjetlosnom su generatoru (generatorima) označeni trgovački naziv ili oznaka proizvođača i broj dijela; |
| --- | --- | --- |

3.4.

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

3.4.1.

u slučaju raspodijeljenoga rasvjetnog sustava na svjetlosnom su generatoru (generatorima) označeni nazivni napon i snage, a ako elektronički upravljački uređaj nije dio uređaja, na svjetlosnom su generatoru (generatorima) označeni trgovački naziv ili oznaka proizvođača i broj dijela;

| 3.4.2. | u slučaju svjetala s LED modulima na svjetlu su označeni nazivni napon, nazivna snaga i poseban identifikacijski kod modula izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

3.4.2.

u slučaju svjetala s LED modulima na svjetlu su označeni nazivni napon, nazivna snaga i poseban identifikacijski kod modula izvora svjetlosti.

| 3.5. | LED moduli dostavljeni sa zahtjevom za homologaciju svjetla imaju:






  3.5.1. | trgovački naziv ili oznaku podnositelja; ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva; |
| --- | --- | --- |

3.5.

LED moduli dostavljeni sa zahtjevom za homologaciju svjetla imaju:

3.5.1.

trgovački naziv ili oznaku podnositelja; ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva;

| 3.5.2. | poseban identifikacijski kod modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.
  Taj posebni identifikacijski kod sastavljen je od početnih slova „MD” za „Modul” za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga kako je propisano stavkom 4.2.1.; taj posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 2.2.1., a u slučaju uporabe nekoliko različitih LED modula, slijede dodatni simboli ili znakovi. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva. |
| --- | --- |

3.5.2.

poseban identifikacijski kod modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

Taj posebni identifikacijski kod sastavljen je od početnih slova „MD” za „Modul” za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga kako je propisano stavkom 4.2.1.; taj posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 2.2.1., a u slučaju uporabe nekoliko različitih LED modula, slijede dodatni simboli ili znakovi. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva.

| 3.6. | Ako se upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, on se označuje posebnim identifikacijskim kodom, nazivnim ulaznim naponom i snagom. |
| --- | --- |

3.6.

Ako se upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, on se označuje posebnim identifikacijskim kodom, nazivnim ulaznim naponom i snagom.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Općenito

| 4.1.1. | Ako svi uzorci tipa prednjeg svjetla za maglu dostavljeni u skladu sa stavkom 2. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ako svi uzorci tipa prednjeg svjetla za maglu dostavljeni u skladu sa stavkom 2. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija.

| 4.1.2. | Kad se ustanovi da udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju uvjete više od jednog pravilnika, može se staviti jedna međunarodna homologacijska oznaka, pod uvjetom da svako od grupiranih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala ispunjava odredbe koje se odnose na nj. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kad se ustanovi da udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju uvjete više od jednog pravilnika, može se staviti jedna međunarodna homologacijska oznaka, pod uvjetom da svako od grupiranih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala ispunjava odredbe koje se odnose na nj.

| 4.1.3. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 04) označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene ovog Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna strana ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu prednjeg svjetla za maglu obuhvaćenog ovim Pravilnikom, osim u slučaju proširenja homologacije na uređaj koji se razlikuje samo prema boji emitirane svjetlosti. |
| --- | --- |

4.1.3.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 04) označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene ovog Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna strana ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu prednjeg svjetla za maglu obuhvaćenog ovim Pravilnikom, osim u slučaju proširenja homologacije na uređaj koji se razlikuje samo prema boji emitirane svjetlosti.

| 4.1.4. | Obavijest o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje za tip prednjeg svjetla za maglu u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku, s oznakama u skladu sa stavkom 2.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.4.

Obavijest o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje za tip prednjeg svjetla za maglu u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku, s oznakama u skladu sa stavkom 2.2. ovog Pravilnika.

| 4.1.5. | Uz oznaku propisanu u stavku 3.1., homologacijska oznaka opisana u stavcima 4.2. i 4.3. pričvršćuje se u prostore iz stavka 3.2. na svako svjetlo za maglu u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.5.

Uz oznaku propisanu u stavku 3.1., homologacijska oznaka opisana u stavcima 4.2. i 4.3. pričvršćuje se u prostore iz stavka 3.2. na svako svjetlo za maglu u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika.

4.2.   Sastav homologacijske oznake

Homologacijska oznaka sastoji se od:

| 4.2.1. | međunarodne homologacijske oznake, koju čini:






  4.2.1.1. | krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4) i |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

međunarodne homologacijske oznake, koju čini:

4.2.1.1.

krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4) i

| 4.2.1.2. | homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3.

| 4.2.2. | Sljedeći dodatni simbol (ili simboli):






  4.2.2.1. | na prednjim svjetlima za maglu koja ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika, u slučaju:






  (a) | razreda „B”; slovo „B”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.

Sljedeći dodatni simbol (ili simboli):

4.2.2.1.

na prednjim svjetlima za maglu koja ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika, u slučaju:

(a)

razreda „B”; slovo „B”;

| (b) | razreda „F3”; oznaku „F3”. |
| --- | --- |

(b)

razreda „F3”; oznaku „F3”.

| 4.2.2.2. | Na prednjim svjetlima za maglu koja se sastoje od plastične leće skupina slova „PL” dodaje se blizu simbola propisanih stavkom 4.2.2.1.; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Na prednjim svjetlima za maglu koja se sastoje od plastične leće skupina slova „PL” dodaje se blizu simbola propisanih stavkom 4.2.2.1.;

| 4.2.2.3. | U svakom slučaju, odgovarajući način rada rabljen tijekom ispitnog postupka u skladu sa stavkom 1.1.1. Priloga 5. i dopuštenim naponima u skladu sa stavkom 1.1.2. Priloga 5. navodi se na homologacijskim obrascima i izjavama što se šalju državama koje su ugovornih stranke Sporazuma i primjenjuju ovaj Pravilnik.
  U odgovarajućim slučajevima uređaj se obilježava na sljedeći način:






  4.2.2.3.1. | na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika i projektirane su tako da žarne niti jedne funkcije ne svijetle istodobno s nitima bilo koje druge funkcije s kojom mogu biti uzajamno povezane, u homologacijsku oznaku takve funkcije iza simbola stavlja se kosa crta (/); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

U svakom slučaju, odgovarajući način rada rabljen tijekom ispitnog postupka u skladu sa stavkom 1.1.1. Priloga 5. i dopuštenim naponima u skladu sa stavkom 1.1.2. Priloga 5. navodi se na homologacijskim obrascima i izjavama što se šalju državama koje su ugovornih stranke Sporazuma i primjenjuju ovaj Pravilnik.

U odgovarajućim slučajevima uređaj se obilježava na sljedeći način:

4.2.2.3.1.

na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika i projektirane su tako da žarne niti jedne funkcije ne svijetle istodobno s nitima bilo koje druge funkcije s kojom mogu biti uzajamno povezane, u homologacijsku oznaku takve funkcije iza simbola stavlja se kosa crta (/);

| 4.2.2.3.2. | no ako istodobno ne svijetle samo prednja svjetla za maglu i kratko svjetlo, kosa se crta stavlja iza simbola svjetla za maglu, s time da je taj simbol zasebno ili na kraju kombinacije simbola; |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

no ako istodobno ne svijetle samo prednja svjetla za maglu i kratko svjetlo, kosa se crta stavlja iza simbola svjetla za maglu, s time da je taj simbol zasebno ili na kraju kombinacije simbola;

| 4.2.2.3.3. | na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 5. ovom Pravilniku samo kad su pod naponom od 6 V ili 12 V, simbol koji se sastoji od prekriženog (x) broja 24 postavlja se uz držač žarulje sa žarnom niti. |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.

na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 5. ovom Pravilniku samo kad su pod naponom od 6 V ili 12 V, simbol koji se sastoji od prekriženog (x) broja 24 postavlja se uz držač žarulje sa žarnom niti.

| 4.2.2.4. | Uzajamno povezano svjetlo koje se sastoji od svjetla za kratki svjetlosni snop i prednjeg svjetla za maglu moguće je samo ako je u skladu s Pravilnikom br. 48. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Uzajamno povezano svjetlo koje se sastoji od svjetla za kratki svjetlosni snop i prednjeg svjetla za maglu moguće je samo ako je u skladu s Pravilnikom br. 48.

| 4.2.2.5. | Prednja svjetla za maglu razreda „F3” s asimetričnom raspodjelom svjetlosti koja se ne smiju proizvoljno ugrađivati na bilo koju stranu vozila imaju strelicu okrenutu prema vanjskoj strani vozila. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Prednja svjetla za maglu razreda „F3” s asimetričnom raspodjelom svjetlosti koja se ne smiju proizvoljno ugrađivati na bilo koju stranu vozila imaju strelicu okrenutu prema vanjskoj strani vozila.

| 4.2.2.6. | Dvije brojke homologacijskog broja (trenutačno 04) koje označuju seriju izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije mogu se označiti bliže prethodno navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Dvije brojke homologacijskog broja (trenutačno 04) koje označuju seriju izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije mogu se označiti bliže prethodno navedenim dodatnim simbolima.

| 4.2.2.7. | Oznake i simboli iz stavaka 4.2.1. i 4.2.2. jasno su čitljivi i neizbrisivi čak i kad je prednje svjetlo za maglu ugrađeno u vozilo. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Oznake i simboli iz stavaka 4.2.1. i 4.2.2. jasno su čitljivi i neizbrisivi čak i kad je prednje svjetlo za maglu ugrađeno u vozilo.

4.3.   Izgled homologacijske oznake

4.3.1.   Samostalna svjetla

U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznake s prethodno spomenutim dodatnim simbolima.

4.3.2.   Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

| 4.3.2.1. | Kada udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko pravilnika, može se odrediti jedna međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od kruga oko slova „E” za kojim slijede razlikovni broj države koja je izdala homologaciju i homologacijski broj. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom:






  4.3.2.1.1. | da je vidljiva nakon njihove ugradnje; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Kada udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko pravilnika, može se odrediti jedna međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od kruga oko slova „E” za kojim slijede razlikovni broj države koja je izdala homologaciju i homologacijski broj. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom:

4.3.2.1.1.

da je vidljiva nakon njihove ugradnje;

| 4.3.2.1.2. | da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka.

| 4.3.2.2. | da je označen identifikacijski simbol za svako svjetlo u skladu sa svim pravilnicima prema kojima je homologacija dodijeljena, zajedno s odgovarajućim serijama izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije i, prema potrebi, zahtijevana strelica:






  4.3.2.2.1. | bilo na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlost; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

da je označen identifikacijski simbol za svako svjetlo u skladu sa svim pravilnicima prema kojima je homologacija dodijeljena, zajedno s odgovarajućim serijama izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije i, prema potrebi, zahtijevana strelica:

4.3.2.2.1.

bilo na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlost;

| 4.3.2.2.2. | ili u skupini, tako da se svako udruženo, spojeno ili uzajamno povezano svjetlo može jasno identificirati; |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

ili u skupini, tako da se svako udruženo, spojeno ili uzajamno povezano svjetlo može jasno identificirati;

| 4.3.2.3. | da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku pravilnikom prema kojem je homologacija izdana. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku pravilnikom prema kojem je homologacija izdana.

| 4.3.2.4. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom.

| 4.3.2.5. | Na slici 3. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno spomenutim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Na slici 3. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno spomenutim dodatnim simbolima.

4.3.3.   U slučaju svjetala čije se leće rabe za različite tipove prednjih svjetala za maglu i koje se mogu uzajamno povezati ili udružiti s drugim svjetlima primjenjuju se odredbe stavka 4.3.2.

4.3.3.1.   Povrh toga, gdje se upotrebljava jednaka leća za različite tipove svjetala, ona može imati različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove prednjih svjetala za maglu ili jedinica svjetala pod uvjetom da kućište prednjeg svjetla za maglu, čak ako se i ne može odvojiti od leće, ima i prostor opisan u stavku 3.2. i homologacijske oznake trenutačnih funkcija.

Ako različiti tipovi prednjih svjetala za maglu imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake.

4.3.3.2.   Slika 4. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazuje primjere izgleda homologacijskih oznaka koje se odnose na navedeni slučaj.

5.   OPĆI ZAHTJEVI

5.1.   Svaki uzorak prednjeg svjetla za maglu koji je dostavljen u skladu sa stavkom 2.2. ispunjava zahtjeve iz stavaka 6. i 7. ovog Pravilnika.

5.2.   Prednja svjetla za maglu oblikovana su i konstruirana tako da je u uobičajenoj upotrebi, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložena, zajamčen njihov zadovoljavajući rad i zadržavanje svojstava propisanih ovim Pravilnikom. Pravilan položaj leće jasno je označen, a leća i reflektor učvršćeni su tako da se tijekom uporabe ne mogu okretati. Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka provjerava se vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom.

5.2.1.   Prednja svjetla za maglu opremljena su napravom koja omogućuje da ih se na vozilima namješta u skladu s odgovarajućim propisima. Takvom napravom ne moraju biti opremljene jedinice u kojima su reflektor i leća nerastavljivo povezani pod uvjetom da je uporaba takvih glavnih svjetala ograničena na vozila kod kojih je namještanje prednjeg svjetla za maglu moguće drugim sredstvima. Kad su prednje svjetlo za maglu i drugo prednje svjetlo, svako opremljeno svojim izvorom svjetlosti, sklopljeni u jednu cjelinu, naprava za namještanje omogućuje pojedinačno namještanje svakog optičkog sustava.

5.2.2.   Te se odredbe ne primjenjuju na sklopove prednjih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za takav se tip sklopa primjenjuju zahtjevi iz stavaka 6.3.4. ili 6.4.3. (kako je primjereno) ovog Pravilnika.

5.3.   Kako bi se osiguralo da tijekom uporabe nema prevelikih promjena fotometrijskih obilježja, provode se dopunska ispitivanja u skladu sa zahtjevima iz Priloga 5.

5.4.   Ako je leća prednjeg svjetla za maglu od plastike, ispitivanja se obavljaju u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6.

5.5.   U slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti:

| (a) | Držač izvora svjetlosti u skladu je sa svojstvima iz Publikacije 60061 IEC-a. Primjenjuje se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji žarulje sa žarnom niti; |
| --- | --- |

(a)

Držač izvora svjetlosti u skladu je sa svojstvima iz Publikacije 60061 IEC-a. Primjenjuje se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji žarulje sa žarnom niti;

| (b) | Izvor svjetlosti lako se postavlja u prednje svjetlo za maglu; |
| --- | --- |

(b)

Izvor svjetlosti lako se postavlja u prednje svjetlo za maglu;

| (c) | Uređaj je konstruiran tako da je ugradnja izvora svjetlosti moguća samo u pravilnom položaju. |
| --- | --- |

(c)

Uređaj je konstruiran tako da je ugradnja izvora svjetlosti moguća samo u pravilnom položaju.

5.6.   U slučaju razreda „B”, prednje svjetlo za maglu opremljeno je jednom žaruljom sa žarnom niti homologiranom u skladu s Pravilnikom br. 37, čak i ako žarulja sa žarnom niti nije zamjenjiva. Smije se upotrebljavati svaka žarulja sa žarnom niti obuhvaćena Pravilnikom br. 37 pod uvjetom:

| (a) | da njezin ciljani svjetlosni tok ne prelazi 2 000 lumena i |
| --- | --- |

(a)

da njezin ciljani svjetlosni tok ne prelazi 2 000 lumena i

| (b) | da u Pravilniku br. 37 i seriji njegovih izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju nema ograničenja uporabe. |
| --- | --- |

(b)

da u Pravilniku br. 37 i seriji njegovih izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju nema ograničenja uporabe.

5.6.1.   Žarulja sa žarnom niti u skladu je sa zahtjevima iz stavka 5.6. čak i ako je nezamjenjiva.

5.7.   U slučaju razreda „F3”, bez obzira na to jesu li zamjenjivi ili nisu, izvori su svjetlosti:

| 5.7.1. | jedan izvor svjetlosti ili više njih homologiran prema:






  5.7.1.1. | Pravilniku br. 37 i njegovoj seriji izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa pod uvjetom da nema ograničenja njihove uporabe; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

jedan izvor svjetlosti ili više njih homologiran prema:

5.7.1.1.

Pravilniku br. 37 i njegovoj seriji izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa pod uvjetom da nema ograničenja njihove uporabe;

| 5.7.1.2. | Ili Pravilniku br. 99 i njegovoj seriji izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; |
| --- | --- |

5.7.1.2.

Ili Pravilniku br. 99 i njegovoj seriji izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa;

| 5.7.2. | i/ili jedan LED modul ili više njih na koje se primjenjuju zahtjevi iz Priloga 12. ovom Pravilniku; sukladnost s tim zahtjevima provjerava se. |
| --- | --- |

5.7.2.

i/ili jedan LED modul ili više njih na koje se primjenjuju zahtjevi iz Priloga 12. ovom Pravilniku; sukladnost s tim zahtjevima provjerava se.

| 5.7.3. | i/ili svjetlosni generatori na koje se primjenjuju zahtjevi iz Priloga 12. ovom Pravilniku. Sukladnost s tim zahtjevima provjerava se. |
| --- | --- |

5.7.3.

i/ili svjetlosni generatori na koje se primjenjuju zahtjevi iz Priloga 12. ovom Pravilniku. Sukladnost s tim zahtjevima provjerava se.

5.8.   U slučaju LED modula ili svjetlosnog generatora provjerava se:

| 5.8.1. | jesu li LED moduli ili svjetlosni generatori konstruirani tako da se mogu ugraditi samo u pravilan položaj; |
| --- | --- |

5.8.1.

jesu li LED moduli ili svjetlosni generatori konstruirani tako da se mogu ugraditi samo u pravilan položaj;

| 5.8.2. | da su nejednaki moduli izvora svjetlosti, ako ih ima, međusobno nezamjenjivi unutar istog kućišta svjetla; |
| --- | --- |

5.8.2.

da su nejednaki moduli izvora svjetlosti, ako ih ima, međusobno nezamjenjivi unutar istog kućišta svjetla;

| 5.8.3. | LED moduli ili svjetlosni generatori onemogućuju neovlaštene zahvate. |
| --- | --- |

5.8.3.

LED moduli ili svjetlosni generatori onemogućuju neovlaštene zahvate.

5.9.   U slučaju prednjih svjetala za maglu s izvorom (izvorima) svjetlosti s ukupnim ciljanim svjetlosnim tokom koji prelazi 2 000 lumena, to se navodi u stavci 10. izjave u Prilogu 1.

5.10.   Ako je leća prednjeg svjetla za maglu od plastike, ispitivanja se obavljaju u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6.

5.10.1.   Otpornost plastičnih dijelova u prednjem svjetlu za maglu koji propuštaju svjetlost na ultraljubičasto zračenje ispituje se u skladu sa stavkom 2.7. Priloga 6.

5.10.2.   Ispitivanje iz stavka 5.10.1. nije nužno ako se rabe izvori svjetlosti tipa niskog intenziteta UV zračenja kako je navedeno u Pravilniku br. 99 ili u Prilogu 12. ovom Pravilniku ili ako su poduzete mjere zaštite odgovarajućih dijelova svjetla od UV zračenja, npr. staklenim filtrima.

5.11.   Prednje svjetlo za maglu i njegov sustav balasta ili uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ne proizvodi smetnje zračenjem ili preko električnog voda koje uzrokuju kvar ostalih električnih/elektroničkih sustava u vozilu (5).

5.12.   Dopuštena su prednja svjetla za maglu konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom regulacije jakosti emitirane svjetlosti ili koja su uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljava zajednički izvor svjetlosti, i konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti.

5.13.   U slučaju razreda „F3” oštrina i linearnost granice „svjetlo-tama” ispituju se u skladu sa zahtjevima Priloga 9.

6.   OSVJETLJIVANJE

6.1.   Prednja svjetla za maglu konstruiraju se tako da osvjetljuju uz ograničeno bliještanje.

6.2.   Svjetlosna jakost koju proizvodi prednje svjetlo za maglu mjeri se na udaljenosti od 25 m s pomoću fotoelektrične ćelije čija je korisna površina sadržana u kvadratu stranice duljine 65 mm.

Točka HV središte je koordinatnog sustava s vertikalnom polarnom osi. Crta h vodoravna je kroz HV (vidjeti Prilog 4. ovom Pravilniku).

6.3.   U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:

| 6.3.1. | Upotrebljava se neobojena standardna (etalon) žarulja sa žarnom niti kako je navedena u Pravilniku br. 37 kategorije koju navede proizvođač, a može je dostaviti proizvođač ili podnositelj zahtjeva.






  6.3.1.1. | Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu opskrba naponom žarulje sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima iz Pravilnika br. 37. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Upotrebljava se neobojena standardna (etalon) žarulja sa žarnom niti kako je navedena u Pravilniku br. 37 kategorije koju navede proizvođač, a može je dostaviti proizvođač ili podnositelj zahtjeva.

6.3.1.1.

Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu opskrba naponom žarulje sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima iz Pravilnika br. 37.

| 6.3.1.2. | Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu s nezamjenjivom žaruljom sa žarnom niti napon na priključcima prednjeg svjetla za maglu namješta se na 13,2 V. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu s nezamjenjivom žaruljom sa žarnom niti napon na priključcima prednjeg svjetla za maglu namješta se na 13,2 V.

| 6.3.2. | Prednje svjetlo za maglu smatra se zadovoljavajućim ako su fotometrijski zahtjevi ispunjeni s barem jednom standardnom žaruljom sa žarnom niti. |
| --- | --- |

6.3.2.

Prednje svjetlo za maglu smatra se zadovoljavajućim ako su fotometrijski zahtjevi ispunjeni s barem jednom standardnom žaruljom sa žarnom niti.

| 6.3.3. | Mjerni zaslon za vizualno namještanje (vidjeti Prilog 4. ovom Pravilniku) postavlja se na razmak od 10 m ili 25 m ispred prednjeg svjetla za maglu.






  6.3.3.1. | Svjetlosni snop na tom mjernom zaslonu proizvodi, preko širine od najmanje 5,0° s obiju strana crte v, simetričnu i uglavnom vodoravnu granicu „svjetlo-tama” za vizualno vertikalno namještanje. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Mjerni zaslon za vizualno namještanje (vidjeti Prilog 4. ovom Pravilniku) postavlja se na razmak od 10 m ili 25 m ispred prednjeg svjetla za maglu.

6.3.3.1.

Svjetlosni snop na tom mjernom zaslonu proizvodi, preko širine od najmanje 5,0° s obiju strana crte v, simetričnu i uglavnom vodoravnu granicu „svjetlo-tama” za vizualno vertikalno namještanje.

| 6.3.3.2. | Prednje svjetlo za maglu namješta se tako da je granica „svjetlo-tama” na mjernom zaslonu 1,15° ispod crte h. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Prednje svjetlo za maglu namješta se tako da je granica „svjetlo-tama” na mjernom zaslonu 1,15° ispod crte h.

| 6.3.4. | Tako namješteno prednje svjetlo za maglu ispunjava zahtjeve iz stavka 6.3.5. |
| --- | --- |

6.3.4.

Tako namješteno prednje svjetlo za maglu ispunjava zahtjeve iz stavka 6.3.5.

| 6.3.5. | Osvjetljivanje (vidjeti stavak 2.1. Priloga 4.) odgovara sljedećim zahtjevima:









  Označene crte ili zone | Vertikalan položaj (6) | Horizontalan položaj (6) | Svjetlosna jakost | Mora obuhvatiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Crta 1 | od 15°U do 60°U | 0° | maks. 145 cd | cijelu crtu |
| Zona A | od 0°U do 1,75°U | od 5°L do 5°R | min. 85 cd | cijelu zonu |
| Zona B | od 0° to 3,5°U | od 26°L do 26°R | maks. 570 cd | cijelu zonu |
| Zona C | od 3,5°U do 15°U | od 26°L do 26°R | maks. 360 cd | cijelu zonu |
| Zona D | od 1,75°D to 3,5°D | od 12°L do 12°R | min. 1 700 cd maks. 11 500 cd | barem jednu točku na svakoj okomitoj crti |
| Zona E | od 1,75°D to 3,5°D | od 12°L do 22°L i od 12°R do 22°R | min. 810 cd maks. 11 500 cd | barem jednu točku na svakoj okomitoj crti |

6.3.5.

Osvjetljivanje (vidjeti stavak 2.1. Priloga 4.) odgovara sljedećim zahtjevima:

Označene crte ili zone

Vertikalan položaj (6)

Horizontalan položaj (6)

Svjetlosna jakost

Mora obuhvatiti

Crta 1

od 15°U do 60°U

0°

maks. 145 cd

cijelu crtu

Zona A

od 0°U do 1,75°U

od 5°L do 5°R

min. 85 cd

cijelu zonu

Zona B

od 0° to 3,5°U

od 26°L do 26°R

maks. 570 cd

cijelu zonu

Zona C

od 3,5°U do 15°U

od 26°L do 26°R

maks. 360 cd

cijelu zonu

Zona D

od 1,75°D to 3,5°D

od 12°L do 12°R

min. 1 700 cd maks. 11 500 cd

barem jednu točku na svakoj okomitoj crti

Zona E

od 1,75°D to 3,5°D

od 12°L do 22°L i od 12°R do 22°R

min. 810 cd maks. 11 500 cd

barem jednu točku na svakoj okomitoj crti

Svjetlosna jakost mjeri se u bijeloj ili selektivno žutoj svjetlosti, prema tome što je proizvođač odredio za uobičajenu uporabu prednjeg svjetla za maglu.

Odstupanja koja narušavaju zadovoljavajuću vidljivost u zoni B ili C nisu dopuštena.

| 6.3.6. | U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici u stavku 6.3.5. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području iznad 15° s najviše 230 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, odvojene su kutom od najmanje 10°. |
| --- | --- |

6.3.6.

U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici u stavku 6.3.5. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području iznad 15° s najviše 230 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, odvojene su kutom od najmanje 10°.

6.4.   U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

6.4.1.   Ovisno o izvoru svjetlosti primjenjuju se sljedeći uvjeti.

6.4.1.1.   U slučaju zamjenjivih žarulja sa žarnom niti:

| 6.4.1.1.1. | prednje svjetlo za maglu u skladu je sa zahtjevima stavka 6.4.3. ovog Pravilnika s najmanje jednim potpunim kompletom prikladnih standardnih (etalon) žarulja, koje može dostaviti proizvođač ili podnositelj zahtjeva.
  U slučaju žarulja sa žarnom niti koje rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila: | prednje svjetlo za maglu provjerava se s pomoću neobojenih standardnih (etalon) žarulja, kako je navedeno u Pravilniku br. 37. |
| --- | --- | --- |

6.4.1.1.1.

prednje svjetlo za maglu u skladu je sa zahtjevima stavka 6.4.3. ovog Pravilnika s najmanje jednim potpunim kompletom prikladnih standardnih (etalon) žarulja, koje može dostaviti proizvođač ili podnositelj zahtjeva.

U slučaju žarulja sa žarnom niti koje rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila:

prednje svjetlo za maglu provjerava se s pomoću neobojenih standardnih (etalon) žarulja, kako je navedeno u Pravilniku br. 37.

| | Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu opskrba naponom te žarulje sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima iz Pravilnika br. 37; |
| --- | --- |

Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu opskrba naponom te žarulje sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima iz Pravilnika br. 37;

| 6.4.1.1.2. | u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač; |
| --- | --- |

6.4.1.1.2.

u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač;

| 6.4.1.1.3. | u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, na ulazne priključke tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti dovodi se napon koji je naveo proizvođač. Ispitni laboratorij od proizvođača traži poseban uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija. Identifikacijski podaci tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo, i/ili narinuti napon s dopuštenim odstupanjima bilježe se u izjavi iz Priloga 1. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

6.4.1.1.3.

u slučaju sustava koji upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, na ulazne priključke tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti dovodi se napon koji je naveo proizvođač. Ispitni laboratorij od proizvođača traži poseban uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija. Identifikacijski podaci tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo, i/ili narinuti napon s dopuštenim odstupanjima bilježe se u izjavi iz Priloga 1. ovom Pravilniku;

6.4.1.2.   u slučaju izvora svjetlosti s izbojem u plinu:

| | upotrebljava se standardni izvor svjetlosti kako je naveden u Pravilniku br. 99 koji je stario najmanje 15 ciklusa, u skladu sa stavkom 4. Priloga 4. Pravilniku br. 99. |
| --- | --- |

upotrebljava se standardni izvor svjetlosti kako je naveden u Pravilniku br. 99 koji je stario najmanje 15 ciklusa, u skladu sa stavkom 4. Priloga 4. Pravilniku br. 99.

| | Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu napon na priključcima balasta ili na priključcima izvora svjetlosti ako je balast integriran s izvorom svjetlosti regulira se tako da se održi 13,2 V za 12-voltni sustav ili na naponu vozila koji je naveo proizvođač uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V. |
| --- | --- |

Tijekom ispitivanja prednjeg svjetla za maglu napon na priključcima balasta ili na priključcima izvora svjetlosti ako je balast integriran s izvorom svjetlosti regulira se tako da se održi 13,2 V za 12-voltni sustav ili na naponu vozila koji je naveo proizvođač uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V.

| | Ciljani svjetlosni tok tog izvora svjetlosti s izbojem u plinu može se razlikovati od onog navedenog u Pravilniku br. 99. U tom se slučaju svjetlosne jakosti prikladno ispravljaju; |
| --- | --- |

Ciljani svjetlosni tok tog izvora svjetlosti s izbojem u plinu može se razlikovati od onog navedenog u Pravilniku br. 99. U tom se slučaju svjetlosne jakosti prikladno ispravljaju;

6.4.1.3.   u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti:

sva mjerenja na prednjim svjetlima za maglu opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti provode se pri 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ili pri drugim naponima vozila koji navede podnositelj zahtjeva. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti. Na ulazne priključke svjetla dovode se ispitni naponi;

6.4.1.4.   u slučaju LED modula:

sva mjerenja na prednjim svjetlima za maglu opremljenima LED modulima obavljaju se pri naponima od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako ovim Pravilnikom nije određeno drukčije. LED moduli pogonjeni elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se pri ulaznom naponu koji navede proizvođač ili s pomoću uređaja za napajanje i upravljanje koji zamjenjuje taj upravljački uređaj za fotometrijsko ispitivanje. Odgovarajući ulazni parametri (npr. radni ciklus, frekvencija, oblik impulsa, vršni napon) opisuju se i navode u stavku 10.6. izjave iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

6.4.1.5.   Sukladnost sa zahtjevom iz stavka 5.8.1. provjerava se barem s obzirom na vrijednosti u redcima 3. i 4. tablice u stavku 6.4.3.

6.4.2.   Fotometrijsko namještanje i mjerni uvjeti:

| 6.4.2.1. | Mjerni zaslon za vizualno namještanje (vidjeti stavak 2.2. Priloga 4.) postavlja se na razmak od 10 m ili 25 m ispred prednjeg svjetla za maglu. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Mjerni zaslon za vizualno namještanje (vidjeti stavak 2.2. Priloga 4.) postavlja se na razmak od 10 m ili 25 m ispred prednjeg svjetla za maglu.

| 6.4.2.2. | Svjetlosni snop na tom mjernom zaslonu proizvodi, preko širine od najmanje 5,0 stupnjeva s obiju strana crte v, simetričnu i uglavnom vodoravnu granicu „svjetlo-tama” za vizualno vertikalno namještanje. Ako vizualna usmjerenost izazove teškoće ili nejasne položaje, primjenjujese mjerenje kvalitete granice „svjetlo-tama” i posredna metoda, kako je određena u stavcima 4. i 5. Priloga 9. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Svjetlosni snop na tom mjernom zaslonu proizvodi, preko širine od najmanje 5,0 stupnjeva s obiju strana crte v, simetričnu i uglavnom vodoravnu granicu „svjetlo-tama” za vizualno vertikalno namještanje. Ako vizualna usmjerenost izazove teškoće ili nejasne položaje, primjenjujese mjerenje kvalitete granice „svjetlo-tama” i posredna metoda, kako je određena u stavcima 4. i 5. Priloga 9.

| 6.4.2.3. | Prednje svjetlo za maglu namješta se tako da je granica „svjetlo-tama” na mjernom zaslonu 1° ispod crte h u skladu sa zahtjevima iz stavka 2. Priloga 9. |
| --- | --- |

6.4.2.3.

Prednje svjetlo za maglu namješta se tako da je granica „svjetlo-tama” na mjernom zaslonu 1° ispod crte h u skladu sa zahtjevima iz stavka 2. Priloga 9.

6.4.3.   Fotometrijski zahtjevi:

Tako namješteno prednje svjetlo za maglu ispunjava fotometrijske zahtjeve u sljedećoj tablici (vidjeti i stavak 2.2. Priloga 4. ovom Pravilniku).

| Označene crte ili zone | Vertikalan položaj (7)

  iznad h +
  ispod h – | Horizontalan položaj (7)

  lijevo od v: –
  desno od v: + | Svjetlosna jakost
  (u cd) | Mora obuhvatiti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Točke 1, 2 (8) | + 60° | ± 45° | maks. 85 | sve točke |
| Točke 3, 4 (8) | + 40° | ± 30° |
| Točke 5, 6 (8) | + 30° | ± 60° |
| Točke 7, 10 (8) | + 20° | ± 40° |
| Točke 8, 9 (8) | + 20° | ± 15° |
| Crta 1 (8) | + 8° | od – 26° do + 26° | maks. 130 | cijelu crtu |
| Crta 2 (8) | + 4° | od – 26° do + 26° | maks. 150 | cijelu crtu |
| Crta 3 | + 2° | od – 26° do + 26° | maks. 245 | cijelu crtu |
| Crta 4 | + 1° | od – 26° do + 26° | maks. 360 | cijelu crtu |
| Crta 5 | 0° | od – 10° do + 10° | maks. 485 | cijelu crtu |
| Crta 6 (9) | – 2,5° | od – 10° do + 10° | min. 2 700 | cijelu crtu |
| Crta 7 (9) | – 6,0° | od – 10° do + 10° | < 50 posto najveće vrij. na crti 6 | cijelu crtu |
| Crte 8L i R (9) | od – 1,5° do – 3,5° | – 22° i + 22° | min. 1 100 | jednu ili više točaka |
| Crte 9L i R (9) | od – 1,5° do – 4,5° | – 35° i + 35° | min. 450 | jednu ili više točaka |
| Zona D (9) | od 1,5° do – 3,5° | od – 10° do + 10° | maks. 12 000 | cijelu zonu |

Označene crte ili zone

Vertikalan položaj (7)

iznad h +

ispod h –

Horizontalan položaj (7)

lijevo od v: –

desno od v: +

Svjetlosna jakost

(u cd)

Mora obuhvatiti

Točke 1, 2 (8)

+ 60°

± 45°

maks. 85

sve točke

Točke 3, 4 (8)

+ 40°

± 30°

Točke 5, 6 (8)

+ 30°

± 60°

Točke 7, 10 (8)

+ 20°

± 40°

Točke 8, 9 (8)

+ 20°

± 15°

Crta 1 (8)

+ 8°

od – 26° do + 26°

maks. 130

cijelu crtu

Crta 2 (8)

+ 4°

od – 26° do + 26°

maks. 150

cijelu crtu

Crta 3

+ 2°

od – 26° do + 26°

maks. 245

cijelu crtu

Crta 4

+ 1°

od – 26° do + 26°

maks. 360

cijelu crtu

Crta 5

0°

od – 10° do + 10°

maks. 485

cijelu crtu

Crta 6 (9)

– 2,5°

od – 10° do + 10°

min. 2 700

cijelu crtu

Crta 7 (9)

– 6,0°

od – 10° do + 10°

< 50 posto najveće vrij. na crti 6

cijelu crtu

Crte 8L i R (9)

od – 1,5° do – 3,5°

– 22° i + 22°

min. 1 100

jednu ili više točaka

Crte 9L i R (9)

od – 1,5° do – 4,5°

– 35° i + 35°

min. 450

jednu ili više točaka

Zona D (9)

od 1,5° do – 3,5°

od – 10° do + 10°

maks. 12 000

cijelu zonu

| 6.4.3.1. | Svjetlosna jakost mjeri se u bijeloj ili selektivno žutoj svjetlosti, prema tome što je proizvođač odredio za uobičajenu uporabu prednjeg svjetla za maglu. Promjene homogenosti koje narušavaju zadovoljavajuću vidljivost u zoni iznad crte 5 od 10 stupnjeva lijevo do 10 stupnjeva desno nisu dopuštene. |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Svjetlosna jakost mjeri se u bijeloj ili selektivno žutoj svjetlosti, prema tome što je proizvođač odredio za uobičajenu uporabu prednjeg svjetla za maglu. Promjene homogenosti koje narušavaju zadovoljavajuću vidljivost u zoni iznad crte 5 od 10 stupnjeva lijevo do 10 stupnjeva desno nisu dopuštene.

| 6.4.3.2. | Na podnositeljev zahtjev dva se prednja svjetla za maglu koja čine usklađen par u skladu sa stavkom 4.2.2.5. mogu ispitati zasebno. U tom slučaju navedeni zahtjevi za retke 6., 7., 8., 9. i zonu D u tablici u stavku 6.4.3. vrijede za polovicu zbroja odčitanja za desno i lijevo prednje svjetlo za maglu. No svako od tih prednjih svjetala za maglu postiže najmanje 50 posto najmanje vrijednosti zahtijevane za redak 6. Usto, svako od tih prednjih svjetala za maglu koja čine usklađen par u skladu sa stavkom 4.2.2.5. mora ispunjavati samo zahtjeve iz redaka 6. i 7. od 5° prema unutra do 10° prema van. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Na podnositeljev zahtjev dva se prednja svjetla za maglu koja čine usklađen par u skladu sa stavkom 4.2.2.5. mogu ispitati zasebno. U tom slučaju navedeni zahtjevi za retke 6., 7., 8., 9. i zonu D u tablici u stavku 6.4.3. vrijede za polovicu zbroja odčitanja za desno i lijevo prednje svjetlo za maglu. No svako od tih prednjih svjetala za maglu postiže najmanje 50 posto najmanje vrijednosti zahtijevane za redak 6. Usto, svako od tih prednjih svjetala za maglu koja čine usklađen par u skladu sa stavkom 4.2.2.5. mora ispunjavati samo zahtjeve iz redaka 6. i 7. od 5° prema unutra do 10° prema van.

| 6.4.3.3. | Unutar polja između crta 1 i 5 na slici 3. Priloga 4. oblik snopa trebao bi biti uglavnom ujednačen. Prekidi jakosti koji narušavaju zadovoljavajuću vidljivost među crtama 6, 7, 8 i 9 nisu dopušteni. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

Unutar polja između crta 1 i 5 na slici 3. Priloga 4. oblik snopa trebao bi biti uglavnom ujednačen. Prekidi jakosti koji narušavaju zadovoljavajuću vidljivost među crtama 6, 7, 8 i 9 nisu dopušteni.

| 6.4.3.4. | U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici u stavku 6.4.3. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području koje obuhvaća mjerne točke od 1 do 10 i crtu 1 ili unutar područja crte 1 i crte 2 s najviše 175 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, odvojene su kutom od najmanje 10°. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici u stavku 6.4.3. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području koje obuhvaća mjerne točke od 1 do 10 i crtu 1 ili unutar područja crte 1 i crte 2 s najviše 175 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, odvojene su kutom od najmanje 10°.

| 6.4.3.5. | Ako navedeni zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice „svjetlo-tama” unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° horizontalno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Ako navedeni zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice „svjetlo-tama” unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° horizontalno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.

6.4.4.   Drugi fotometrijski zahtjevi

6.4.4.1.   U slučaju prednjih svjetala za maglu opremljenih izvorima svjetlosti s izbojem u plinu s balastom koji nije integriran s izvorom svjetlosti, svjetlosna jakost u mjernoj točki na 0° horizontalno i 2° D vertikalno četiri sekunde nakon uključenja svjetla za maglu koje nije radilo 30 minuta ili više prelazi 1 080 cd.

6.4.4.2.   Radi prilagodbe na gustu maglu ili slične uvjete smanjene vidljivosti dopuštena je automatska promjena svjetlosne jakosti pod uvjetom:

| (a) | da je u funkcijski sustav prednjeg svjetla za maglu uključen aktivan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti; |
| --- | --- |

(a)

da je u funkcijski sustav prednjeg svjetla za maglu uključen aktivan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti;

| (b) | da se sve jakosti mijenjaju razmjerno. |
| --- | --- |

(b)

da se sve jakosti mijenjaju razmjerno.

Kada se provjerava sukladnost u skladu s odredbama stavka 6.4.1.1.3., sustav se smatra prihvatljivim ako svjetlosne jakosti ostaju između 60 posto i 100 posto vrijednosti navedenih u tablici u stavku 6.4.3.

| 6.4.4.2.1. | To se unosi u izjavu iz Priloga 1., pod stavkom 10. |
| --- | --- |

6.4.4.2.1.

To se unosi u izjavu iz Priloga 1., pod stavkom 10.

| 6.4.4.2.2. | Tehnička služba odgovorna za homologaciju tipa provjerava omogućuje li sustav automatske promjene, kojima se postiže dobro osvjetljivanje ceste bez smetnji za vozača i druge sudionike u prometu. |
| --- | --- |

6.4.4.2.2.

Tehnička služba odgovorna za homologaciju tipa provjerava omogućuje li sustav automatske promjene, kojima se postiže dobro osvjetljivanje ceste bez smetnji za vozača i druge sudionike u prometu.

| 6.4.4.2.3. | Fotometrijska mjerenja obavljaju se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

6.4.4.2.3.

Fotometrijska mjerenja obavljaju se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.

7.   BOJA

Prednje svjetlo za maglu emitira bijelu svjetlost ili selektivno žutu svjetlost, prema izboru podnositelja zahtjeva. Selektivno žuta boja snopa, ako postoji, može se postići bojom izvora svjetlosti ili lećom prednjeg svjetla za maglu ili bilo kojim drugim prikladnim sredstvom.

| 7.1. | Kolorimetrijska svojstva prednjeg svjetla za maglu mjere se s pomoću napona određenih u stavcima 6.3. i 6.4. |
| --- | --- |

7.1.

Kolorimetrijska svojstva prednjeg svjetla za maglu mjere se s pomoću napona određenih u stavcima 6.3. i 6.4.

8.   ODREĐIVANJE SMETNJE (BLIJEŠTANJA)

Određuje se stupanj ometajućeg bliještanja koje izaziva prednje svjetlo za maglu (10).

9.   PREINAKE TIPA PREDNJEG SVJETLA ZA MAGLU I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

| 9.1. | O svakoj se preinaci tipa prednjeg svjetla za maglu obavješćuje homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip prednjeg svjetla za maglu. Tijelo tada može:






  9.1.1. | smatrati kako nije vjerojatno da učinjene preinake imaju znatno nepovoljan učinak i da je prednje svjetlo za maglu u svakom slučaju i dalje u skladu sa zahtjevima
  ili |
| --- | --- | --- |

9.1.

O svakoj se preinaci tipa prednjeg svjetla za maglu obavješćuje homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip prednjeg svjetla za maglu. Tijelo tada može:

9.1.1.

smatrati kako nije vjerojatno da učinjene preinake imaju znatno nepovoljan učinak i da je prednje svjetlo za maglu u svakom slučaju i dalje u skladu sa zahtjevima

ili

| 9.1.2. | zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

9.1.2.

zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 9.2. | Potvrda ili odbijanje homologacije, s opisanim preinakama, dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prema postupku određenom u stavku 4.1.4. |
| --- | --- |

9.2.

Potvrda ili odbijanje homologacije, s opisanim preinakama, dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prema postupku određenom u stavku 4.1.4.

| 9.3. | Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.3.

Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1. | Prednja svjetla za maglu homologirana temeljem ovog Pravilnika proizvode se tako da budu sukladna homologiranom tipu ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 6. i 7. ovog Pravilnika i Priloga 7. |
| --- | --- |

10.1.

Prednja svjetla za maglu homologirana temeljem ovog Pravilnika proizvode se tako da budu sukladna homologiranom tipu ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 6. i 7. ovog Pravilnika i Priloga 7.

| 10.2. | Kako bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 10.1. ispunjeni, provodi se odgovarajući nadzori proizvodnje. |
| --- | --- |

10.2.

Kako bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 10.1. ispunjeni, provodi se odgovarajući nadzori proizvodnje.

| 10.3. | Nositelj homologacije posebno je dužan:






  10.3.1. | osigurati postojanje postupaka za učinkovit nadzor kvalitete proizvoda; |
| --- | --- | --- |

10.3.

Nositelj homologacije posebno je dužan:

10.3.1.

osigurati postojanje postupaka za učinkovit nadzor kvalitete proizvoda;

| 10.3.2. | imati pristup nadzornoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

10.3.2.

imati pristup nadzornoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;

| 10.3.3. | osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom; |
| --- | --- |

10.3.3.

osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom;

| 10.3.4. | analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja radi provjere i osiguranja stabilnosti svojstava proizvoda, dopuštajući odstupanja u industrijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

10.3.4.

analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja radi provjere i osiguranja stabilnosti svojstava proizvoda, dopuštajući odstupanja u industrijskoj proizvodnji;

| 10.3.5. | osigurati da se za svaki tip proizvoda provedu najmanje ispitivanja propisana u Prilogu 7. ovom Pravilniku s dopuštenim odstupanjima propisanima u Prilogu 2. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

10.3.5.

osigurati da se za svaki tip proizvoda provedu najmanje ispitivanja propisana u Prilogu 7. ovom Pravilniku s dopuštenim odstupanjima propisanima u Prilogu 2. ovom Pravilniku;

| 10.3.6. | osigurati da se nakon svakog uzorkovanja koje nudi dokaze o nesukladnosti s predmetnim tipom ispitivanja provede novo uzorkovanje i novo ispitivanje. Poduzimaju se svi potrebni koraci kako bi se ponovno uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje. |
| --- | --- |

10.3.6.

osigurati da se nakon svakog uzorkovanja koje nudi dokaze o nesukladnosti s predmetnim tipom ispitivanja provede novo uzorkovanje i novo ispitivanje. Poduzimaju se svi potrebni koraci kako bi se ponovno uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje.

| 10.4. | Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metode nadzora sukladnosti primjenjive na svaku proizvodnu jedinicu.






  10.4.1. | Pri svakoj se inspekciji inspektoru na uvid daju knjige ispitivanja i zapisnici o nadgledanju proizvodnje. |
| --- | --- | --- |

10.4.

Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metode nadzora sukladnosti primjenjive na svaku proizvodnu jedinicu.

10.4.1.

Pri svakoj se inspekciji inspektoru na uvid daju knjige ispitivanja i zapisnici o nadgledanju proizvodnje.

| 10.4.2. | Inspektor može nasumično uzimati uzorke koji se ispituju u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može se odrediti s obzirom na rezultate proizvođačevih vlastitih provjera. |
| --- | --- |

10.4.2.

Inspektor može nasumično uzimati uzorke koji se ispituju u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može se odrediti s obzirom na rezultate proizvođačevih vlastitih provjera.

| 10.4.3. | Ako se čini da razina kvalitete ne zadovoljava ili da treba provjeriti valjanost ispitivanja provedenih u okviru primjene stavka 10.4.2, inspektor bira uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela ispitivanja za homologaciju tipa prema mjerilima iz Priloga 7. ovom Pravilniku uz dopuštena odstupanja propisana u Prilogu 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.4.3.

Ako se čini da razina kvalitete ne zadovoljava ili da treba provjeriti valjanost ispitivanja provedenih u okviru primjene stavka 10.4.2, inspektor bira uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela ispitivanja za homologaciju tipa prema mjerilima iz Priloga 7. ovom Pravilniku uz dopuštena odstupanja propisana u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

| 10.4.4. | Nadležno tijelo može obaviti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta se ispitivanja provode na nasumično uzetim uzorcima, ne narušavajući proizvođačeve dobavljačke obveze i u skladu s mjerilima iz Priloga 7. ovom Pravilniku uz dopuštena odstupanja propisana u Prilogu 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.4.4.

Nadležno tijelo može obaviti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta se ispitivanja provode na nasumično uzetim uzorcima, ne narušavajući proizvođačeve dobavljačke obveze i u skladu s mjerilima iz Priloga 7. ovom Pravilniku uz dopuštena odstupanja propisana u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

| 10.4.5. | Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput svake dvije godine. Međutim, to je prepušteno prosudbi nadležnog tijela i njegovu povjerenju u prihvaćene postupke kojima se osigurava učinkovit nadzor sukladnosti proizvodnje. Zabilježe li se nepovoljni rezultati, nadležno tijelo osigurava da se poduzmu svi potrebni koraci kako bi se što je moguće prije ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

10.4.5.

Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput svake dvije godine. Međutim, to je prepušteno prosudbi nadležnog tijela i njegovu povjerenju u prihvaćene postupke kojima se osigurava učinkovit nadzor sukladnosti proizvodnje. Zabilježe li se nepovoljni rezultati, nadležno tijelo osigurava da se poduzmu svi potrebni koraci kako bi se što je moguće prije ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje.

| 10.5. | Prednja svjetla za maglu s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

10.5.

Prednja svjetla za maglu s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

11.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1. | Homologacija izdana s obzirom na tip prednjeg svjetla za maglu u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako navedeni zahtjevi nisu ispunjeni ili ako prednje svjetlo za maglu koja ima homologacijsku oznaku nije u skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

11.1.

Homologacija izdana s obzirom na tip prednjeg svjetla za maglu u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako navedeni zahtjevi nisu ispunjeni ili ako prednje svjetlo za maglu koja ima homologacijsku oznaku nije u skladu s homologiranim tipom.

| 11.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prije izdala, ona o tome odmah obavješćuje ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik s pomoću obrasca u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

11.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prije izdala, ona o tome odmah obavješćuje ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik s pomoću obrasca u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

12.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi prednja svjetla za maglu homologirana u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, tijelo o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

13.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te tijela nadležnih za homologaciju koja dodjeljuju homologacije i kojima se trebaju dostaviti obrasci za potvrdu, proširenje, odbacivanje ili povlačenje homologacije, ili konačnu obustavu proizvodnje, izdani u drugim državama.

14.   PRIJELAZNE ODREDBE

| 14.1. | Od datuma stupanja na snagu serije izmjena 04 (9. prosinca 2010.) nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati UNECE homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 04. |
| --- | --- |

14.1.

Od datuma stupanja na snagu serije izmjena 04 (9. prosinca 2010.) nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati UNECE homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 04.

| 14.2. | Od dana stupanja na snagu Dopune 2. seriji izmjena 04 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije za nove tipove prednjih svjetala za maglu razreda „B”. Ipak, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati homologacije za prednja svjetla za maglu razreda „B” na temelju serija izmjena 02, 03 i 04 pod uvjetom da su ta prednja svjetla za maglu samo zamjenski dijelovi za ugradnju na vozila u upotrebi. |
| --- | --- |

14.2.

Od dana stupanja na snagu Dopune 2. seriji izmjena 04 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije za nove tipove prednjih svjetala za maglu razreda „B”. Ipak, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati homologacije za prednja svjetla za maglu razreda „B” na temelju serija izmjena 02, 03 i 04 pod uvjetom da su ta prednja svjetla za maglu samo zamjenski dijelovi za ugradnju na vozila u upotrebi.

| 14.3. | Do 60 mjeseci od stupanja na snagu serije izmjena 04 (9. prosinca 2015.) u pogledu promjena uvedenih serijom izmjena 04 koje se odnose na fotometrijsko ispitivanje pri referentnom svjetlosnom toku na približno 13,2 V te kako bi se tehničkim službama omogućilo da obnove ispitnu opremu, nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 04 ako se postojeća ispitna oprema upotrebljava uz prikladnu konverziju vrijednosti prihvatljivu tijelu odgovornom za homologaciju. |
| --- | --- |

14.3.

Do 60 mjeseci od stupanja na snagu serije izmjena 04 (9. prosinca 2015.) u pogledu promjena uvedenih serijom izmjena 04 koje se odnose na fotometrijsko ispitivanje pri referentnom svjetlosnom toku na približno 13,2 V te kako bi se tehničkim službama omogućilo da obnove ispitnu opremu, nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 04 ako se postojeća ispitna oprema upotrebljava uz prikladnu konverziju vrijednosti prihvatljivu tijelu odgovornom za homologaciju.

| 14.4. | Postojeće homologacije za prednja svjetla za maglu već izdane prema prijašnjim serijama izmjena ovog Pravilnika ostaju vrijediti neodređeno razdoblje. |
| --- | --- |

14.4.

Postojeće homologacije za prednja svjetla za maglu već izdane prema prijašnjim serijama izmjena ovog Pravilnika ostaju vrijediti neodređeno razdoblje.

| 14.5. | Od 60 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu serije izmjena 03 (11. srpnja 2013.) ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik odbijaju izdavati proširenja homologacije za sva prednja svjetla za maglu razreda „B”, osim za ona koja su zamjenski dijelovi za ugradnju na vozila u upotrebi. Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati proširenja homologacije za sva prednja svjetla za maglu razreda „B”. |
| --- | --- |

14.5.

Od 60 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu serije izmjena 03 (11. srpnja 2013.) ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik odbijaju izdavati proširenja homologacije za sva prednja svjetla za maglu razreda „B”, osim za ona koja su zamjenski dijelovi za ugradnju na vozila u upotrebi. Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati proširenja homologacije za sva prednja svjetla za maglu razreda „B”.

---

(1)  Odredbe ovog Pravilnika ne sprečavaju stranku Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik da zabrani kombiniranje prednjeg svjetla za maglu s plastičnom lećom homologiranog na temelju ovog Pravilnika s mehaničkom napravom za čišćenje glavnog svjetla (s brisačima).

(2)  Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2.

(3)  Ako se leća ne može odvojiti od tijela prednjeg svjetla za maglu, dovoljan je prostor na leći ili kućištu.

(4)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), document TRANS/WP.29/78/Rev.2.

(5)  Sukladnost sa zahtjevima za elektromagnetsku kompatibilnost ovisi o tipu vozila.

(6)  Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi.

(7)  Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi.

(8)  Vidjeti stavak 6.4.3.4.

(9)  Vidjeti stavak 6.4.3.2.

(10)  To određivanje bit će predmet preporuke tijelu za homologaciju.

---

PRILOG 1.

IZJAVA

(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOG 2.

ZAHTJEVI U POGLEDU DOPUŠTENIH ODSTUPANJA ZA POSTUPKE NADZORA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 1. | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:






  1.1. | pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu opremljenog standardnom žaruljom sa žarnom niti, nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku; |
| --- | --- | --- |

1.

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:

1.1.

pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu opremljenog standardnom žaruljom sa žarnom niti, nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku;

| 1.2. | za periodične zapisnike odčitavanje je ograničeno na točku B50 (1) te lijevi i desni donji kut zone D (vidjeti sliku 2. Priloga 4.). |
| --- | --- |

1.2.

za periodične zapisnike odčitavanje je ograničeno na točku B50 (1) te lijevi i desni donji kut zone D (vidjeti sliku 2. Priloga 4.).

| 2. | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:






  2.1. | pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 6.4. ovog Pravilnika, nijedna izmjerena vrijednost svjetlosne jakosti ne odstupa nepovoljno za više od 20 %. |
| --- | --- | --- |

2.

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

2.1.

pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 6.4. ovog Pravilnika, nijedna izmjerena vrijednost svjetlosne jakosti ne odstupa nepovoljno za više od 20 %.

| 2.2. | Izmjerene vrijednosti u tablici u skladu sa stavkom 6.4.3. ovog Pravilnika smiju se razlikovati za najviše:










  Označene crte ili zone | Vertikalan položaj (2)

  iznad h +
  ispod h – | Horizontalan položaj (2)

  lijevo od v: –
  desno od v: + | Svjetlosna jakost (cd) | Mora obuhvatiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednakovrijedno
  20 posto | Jednakovrijedno
  30 posto | |
| Točke1, 2 (3) | + 60° | ± 45° | maks. 115 | maks. 130 | sve točke |
| Točke 3, 4 (3) | + 40° | ± 30° | | |
| Točke 5, 6 (3) | + 30° | ± 60° |
| Točke 7, 10 (3) | + 20° | ± 40° |
| Točke 8, 9 (3) | + 20° | ± 15° |
| Crta 1 (3) | + 8° | od – 26° do + 26° | maks. 160 | maks. 170 | cijelu crtu |
| Crta 2 (3) | + 4° | od – 26° do + 26° | maks. 180 | maks. 195 | cijelu crtu |
| Crta 3 | + 2° | od – 26° do + 26° | maks. 295 | maks. 320 | cijelu crtu |
| Crta 4 | + 1° | od – 26° do + 26° | maks. 435 | maks. 470 | cijelu crtu |
| Crta 5 | 0° | od – 10° do + 10° | maks. 585 | maks. 630 | cijelu crtu |
| Crta 6 (4) | – 2,5° | od 5° prema unutra
  do 10° prema van | min. 2 160 | min. 1 890 | cijelu crtu |
| Crta 8
  L i R (4) | od – 1,5° do – 3,5° | – 22° i + 22° | min. 880 | min. 770 | jednu ili više točaka |
| Crta 9
  L i R (4) | od – 1,5° do – 4,5° | – 35° i + 35° | min. 360 | min. 315 | jednu ili više točaka |
| Zona D | od – 1,5° do – 3,5° | od – 10° do + 10° | maks. 14 400 | maks. 15 600 | cijelu zonu |

2.2.

Izmjerene vrijednosti u tablici u skladu sa stavkom 6.4.3. ovog Pravilnika smiju se razlikovati za najviše:

Označene crte ili zone

Vertikalan položaj (2)

iznad h +

ispod h –

Horizontalan položaj (2)

lijevo od v: –

desno od v: +

Svjetlosna jakost (cd)

Mora obuhvatiti

Jednakovrijedno

20 posto

Jednakovrijedno

30 posto

Točke1, 2 (3)

+ 60°

± 45°

maks. 115

maks. 130

sve točke

Točke 3, 4 (3)

+ 40°

± 30°

Točke 5, 6 (3)

+ 30°

± 60°

Točke 7, 10 (3)

+ 20°

± 40°

Točke 8, 9 (3)

+ 20°

± 15°

Crta 1 (3)

+ 8°

od – 26° do + 26°

maks. 160

maks. 170

cijelu crtu

Crta 2 (3)

+ 4°

od – 26° do + 26°

maks. 180

maks. 195

cijelu crtu

Crta 3

+ 2°

od – 26° do + 26°

maks. 295

maks. 320

cijelu crtu

Crta 4

+ 1°

od – 26° do + 26°

maks. 435

maks. 470

cijelu crtu

Crta 5

0°

od – 10° do + 10°

maks. 585

maks. 630

cijelu crtu

Crta 6 (4)

– 2,5°

od 5° prema unutra

do 10° prema van

min. 2 160

min. 1 890

cijelu crtu

Crta 8

L i R (4)

od – 1,5° do – 3,5°

– 22° i + 22°

min. 880

min. 770

jednu ili više točaka

Crta 9

L i R (4)

od – 1,5° do – 4,5°

– 35° i + 35°

min. 360

min. 315

jednu ili više točaka

Zona D

od – 1,5° do – 3,5°

od – 10° do + 10°

maks. 14 400

maks. 15 600

cijelu zonu

| 2.3. | Za periodične zapisnike fotometrijska mjerenja za provjeru sukladnosti daju barem podatke za točke 8 i 9 te crte 1, 5, 6, 8 i 9 kako je navedeno u stavku 6.4.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.3.

Za periodične zapisnike fotometrijska mjerenja za provjeru sukladnosti daju barem podatke za točke 8 i 9 te crte 1, 5, 6, 8 i 9 kako je navedeno u stavku 6.4.3. ovog Pravilnika.

---

(1)  Točka B50 odgovara koordinatama 0° horizontalno i 0,86° U vertikalno.

(2)  Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi.

(3)  Vidjeti stavak 6.4.3.4. ovog Pravilnika.

(4)  Vidjeti stavak 6.4.3.2. ovog Pravilnika.

---

PRILOG 3.

PRIMJERI IZGLEDA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA PREDNJIH SVJETALA ZA MAGLU RAZREDA „B” I „F3”

Slika 1.

Image

Uređaj s prethodno navedenom homologacijskom oznakom prednje je svjetlo za maglu razreda „B” homologirano u Njemačkoj (E1) pod brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 19.

Broj naveden pokraj simbola „B” znači da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 19 kako je izmijenjen serijom izmjena 04.

Slika 1. prikazuje da je uređaj prednje svjetlo za maglu koje može svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno povezano.

Slika 2.a

Image

Slika 2.b

Image

Slike 2.a i 2.b prikazuju da je uređaj prednje svjetlo za maglu homologirano u Francuskoj (E2) pod brojem 222 u skladu s Pravilnikom br. 19 s plastičnom lećom koje ne smije svijetliti istodobno ni s jednim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno povezano.

Napomena: Homologacijski broj i dodatni simboli smještaju se blizu kruga iznad ili ispod slova „E” ili desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se s iste strane slova „E” i okrenute su u istom smjeru. Uporabu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva treba izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

Slika 3.

Primjeri mogućih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ugrađena na prednju stranu vozila

Predložak A

Image

Predložak B

Image

Predložak C

Image

Predložak D

Image

Okomitim i vodoravnim crtama shematski je prikazan oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu dio homologacijske oznake.

Uređaji prikazani na predlošcima A i B na slici 3. imaju homologacijske oznake za prednje svjetlo za maglu homologirano u Italiji (E3) pod brojem 17120 u skladu s Pravilnikom br. 19.

Uređaji prikazani na predlošcima C i D na slici 3. imaju homologacijske oznake za prednje svjetlo za maglu homologirano u Nizozemskoj (E4) pod brojem 17122 u skladu s Pravilnikom br. 19.

Napomena: Četiri primjera prikazana na slici 3. odgovaraju rasvjetnom uređaju s homologacijskim oznakom koja se odnosi na:

| | prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| | glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (što označuje broj 30) homologirano u skladu sa serijom izmjena 00 Pravilnika br. 112 te s plastičnom lećom; |
| --- | --- |

glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (što označuje broj 30) homologirano u skladu sa serijom izmjena 00 Pravilnika br. 112 te s plastičnom lećom;

| | prednje svjetlo za maglu s plastičnom lećom homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19; |
| --- | --- |

prednje svjetlo za maglu s plastičnom lećom homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19;

| | prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1a homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6. |
| --- | --- |

prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1a homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6.

Slika 4.

Svjetlo uzajamno povezano s glavnim svjetlom

Image

Primjer na slici 4. odgovara oznaci plastične leće namijenjene za uporabu u različitim tipovima glavnih svjetala, i to u:

ili

glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela, homologiranom u Švedskoj (E5) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 112 kako je izmijenjen serijom izmjena 00, koje je uzajamno povezano s prednjim svjetlom za maglu homologiranim u skladu sa serijom izmjena 04 Pravilnika br. 19;

ili

glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom, homologirano u Švedskoj (E5) u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 98 kako je izmijenjen serijom izmjena 00 i koje je uzajamno povezano s jednakim prednjim svjetlom za maglu kao prethodno;

ili čak

u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao jedno svjetlo.

Na kućištu glavnog svjetla označen je samo važeći homologacijski broj. Primjeri takvih važećih oznaka prikazani na slici 5.

Slika 5.

Rasvjetni uređaj koji služi kao prednje svjetlo za maglu ili svjetlo za vožnju unatrag

Image

Uređaj s homologacijskom oznakom na slici 6. svjetlo je homologirano u Belgiji (E6) pod brojevima 17120 i 17122 u skladu s Pravilnikom br. 19 i u skladu s Pravilnikom br. 23 (svjetla za vožnju unatrag):

Slika 6.

Image

Jedno od prethodno navedenih svjetala homologirano kao jedno svjetlo može služiti samo kao prednje svjetlo ili kao svjetlo za vožnju unatrag.

Slika 7.

Primjeri izgleda homologacijskih oznaka prednjih svjetala za maglu razreda „F3”

Image

Uređaj s homologacijskom oznakom prikazanom na slici 7. prednje je svjetlo za maglu razreda „F3” homologirano u Njemačkoj (E1) pod brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 19.

Broj naveden pokraj simbola „F3” znači da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 19 kako je izmijenjen serijom izmjena 03.

Oznaka na slici 7. znači da je uređaj prednje svjetlo za maglu koje može svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno povezano.

Slika 8.a

Image

Slika 8.b

Image

Uređaj s homologacijskom oznakom prikazanom na slikama 8.a i 8.b prednje je svjetlo za maglu razreda „F3” s plastičnom lećom homologirano u Francuskoj (E2) pod brojem 222 u skladu s Pravilnikom br. 19. Broj naveden pokraj simbola „F3” znači da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 19 kako je izmijenjen serijom izmjena 04.

Slike 8.a i 8.b prikazuju da je uređaj prednje svjetlo za maglu s plastičnom lećom koje ne smije svijetliti istodobno ni s jednim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno povezano.

Napomena: Homologacijski broj i dodatni simboli smještaju se blizu kruga iznad ili ispod slova „E” ili desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se s iste strane slova „E” i okrenute su u istom smjeru. Uporabu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva treba izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

Slika 9.

Primjeri mogućih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla na prednjoj strani vozila

Predložak A

Image

Predložak B

Image

Predložak C

Image

Predložak D

Image

Okomitim i vodoravnim crtama shematski je prikazan oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu dio homologacijske oznake.

Uređaj s homologacijskom oznakom prikazanom na predlošcima A i B na slici 9. prednje je svjetlo za maglu homologirano u Italiji (E3) pod brojem 17120 u skladu s Pravilnikom br. 19, a čini ga:

| | prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 7;

| | glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (što označuje broj 30) homologirano u skladu sa serijom izmjena 00 Pravilnika br. 112 te s plastičnom lećom; |
| --- | --- |

glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (što označuje broj 30) homologirano u skladu sa serijom izmjena 00 Pravilnika br. 112 te s plastičnom lećom;

| | prednje svjetlo za maglu s plastičnom lećom homologirano u skladu sa serijom izmjena 04 Pravilnika br. 19; |
| --- | --- |

prednje svjetlo za maglu s plastičnom lećom homologirano u skladu sa serijom izmjena 04 Pravilnika br. 19;

| | prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1a homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 6. |
| --- | --- |

prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1a homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 6.

Uređaj s homologacijskom oznakom na predlošcima C i D na slici 9. homologiran je u Nizozemskoj (E4) pod brojem 17122 u skladu s primijenjenim pravilnikom i ponešto se razlikuje od onih prikazanih na predlošcima A i B.

Rasvjetni uređaj koji služi kao prednje svjetlo za maglu ili svjetlo za vožnju unatrag

Uređaj s homologacijskom oznakom prikazanom na slici 10. svjetlo je homologirano u Švedskoj (E5) pod brojevima 17120 i 17122 u skladu s Pravilnikom br. 19 i u skladu s Pravilnikom br. 23 (svjetla za vožnju unatrag):

Slika 10.

Image

Jedno od prethodno navedenih svjetala homologirano kao jedno svjetlo može služiti samo kao prednje svjetlo ili kao svjetlo za vožnju unatrag.

Prednje svjetlo za maglu uzajamno povezano s glavnim svjetlom

Uređaji s homologacijskom oznakom prikazanom na slici 11. homologirani su u Belgiji (E6) pod brojevima 17120 i 17122 u skladu s odgovarajućim pravilnicima.

Slika 11.

Image

Prethodni primjer odgovara oznaci plastične leće namijenjene za uporabu u različitim tipovima glavnih svjetala, i to u:

ili

glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 101 250 kandela, homologiranom u Belgiji (E6) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 112 (tablica B) kako je izmijenjen serijom izmjena 00, koje je uzajamno povezano s prednjim svjetlom za maglu homologiranim u skladu sa serijom izmjena 04 Pravilnika br. 19;

ili

glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom projektiranim za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom, homologirano u Belgiji (E6) u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 98 kako je izmijenjen serijom izmjena 00 i koje je uzajamno povezano s jednakim prednjim svjetlom za maglu kao prethodno;

ili čak

u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao jedno svjetlo.

Na kućištu glavnog svjetla označen je samo važeći homologacijski broj. Primjeri takvih važećih oznaka prikazani su na slici 12.

Slika 12.

Image

Prethodni primjer odgovara uređajima homologiranim u Češkoj (E8).

LED moduli

Slika 13.

Image

LED modul s identifikacijskom oznakom prikazanom na slici 13. homologiran je zajedno sa svjetlom homologiranim u Češkoj (E8) pod homologacijskim brojem 17325.

Prednja svjetla za maglu kao usklađen par

Homologacijska oznaka prikazana u nastavku označuje prednje svjetlo za maglu koje je izvedeno kao usklađen par i ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika. Uređaj s homologacijskom oznakom prikazanom na slici 14. prednje je svjetlo za maglu homologirano u Japanu (E43) pod brojem 321.

Slika 14.

Image

---

PRILOG 4.

GEOMETRIJA MJERNOG ZASLONA I MJERNA MREŽA

1.   MJERNI ZASLON

Koordinate su navedene u stupnjevima za sferne kutove u mreži s vertikalnom polarnom osi (vidjeti sliku 1.)

Slika 1.

Image

2.   MJERNA MREŽA (vidjeti sliku 2.).

Mjerna mreža simetrična je oko crte v-v (vidjeti tablicu u stavku 6.4.3. ovog Pravilnika). Radi jednostavnosti kutna je mreža prikazana u obliku pravokutne mreže.

| 2.1. | Mjerna mreža za prednja svjetla za maglu razreda „B” prikazana je na slici 2.

  Slika 2.


  Raspodjela svjetlosti prednjeg svjetla za maglu razreda „B” |
| --- | --- |

2.1.

Mjerna mreža za prednja svjetla za maglu razreda „B” prikazana je na slici 2.

Slika 2.

Raspodjela svjetlosti prednjeg svjetla za maglu razreda „B”

Image

| 2.2 | Mjerna mreža za prednja svjetla za maglu razreda „F3” prikazana je na slici 3.

  Slika 3.


  Raspodjela svjetlosti prednjeg svjetla za maglu razreda „F3” |
| --- | --- |

2.2

Mjerna mreža za prednja svjetla za maglu razreda „F3” prikazana je na slici 3.

Slika 3.

Raspodjela svjetlosti prednjeg svjetla za maglu razreda „F3”

Image

---

PRILOG 5.

ISPITIVANJA STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA PREDNJIH SVJETALA ZA MAGLU U RADU (ISPITIVANJA POTPUNIH SVJETALA ZA MAGLU)

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u skladu s propisima ovog Pravilnika, u točkama najvećeg osvjetljivanja u zoni D (Emax) i u točki HV, uzorak potpunoga prednjeg svjetla za maglu ispituje se na stabilnost fotometrijskih obilježja u radu. Pod „potpunim prednjim svjetlom za maglu” razumijeva se potpuno svjetlo samo za sebe, uključujući one okolne dijelove karoserije i žarulje što bi mogli utjecati na njegovu toplinsku disipaciju.

Ispitivanja se provode:

| (a) | u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C, pri čemu se ispitni uzorak postavlja na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji u vozilo; |
| --- | --- |

(a)

u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C, pri čemu se ispitni uzorak postavlja na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji u vozilo;

| (b) | u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti: s izvorima svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje jedan sat ili s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 15 sati ili LED modula iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 48 sati i ohladili se na okolnu temperaturu prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Rabe se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti: s izvorima svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje jedan sat ili s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 15 sati ili LED modula iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 48 sati i ohladili se na okolnu temperaturu prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Rabe se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva.

Mjerna oprema jednakovrijedna je onoj uporabljenoj tijekom homologacijskih ispitivanja glavnog svjetla.

Ispitni se uzorak ne demontira s ispitne naprave ni ponovno ne namješta u odnosu na nju dok radi. Uporabljeni izvor svjetlosti pripada kategoriji izvora svjetlosti određenoj za to prednje svjetlo za maglu.

1.   ISPITIVANJE STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

1.1.   Čisto prednje svjetlo za maglu

Prednje svjetlo za maglu radi 12 sati kako je opisano u stavku 1.1.1. i provjerava se kako je propisano u stavku 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Prednje svjetlo za maglu radi na sljedeći način:

| 1.1.1.1. | u slučaju homologacije samo jedne rasvjetne funkcije (prednje svjetlo za maglu), odgovarajući izvor svjetlosti upaljen je propisano vrijeme (1); |
| --- | --- |

1.1.1.1.

u slučaju homologacije samo jedne rasvjetne funkcije (prednje svjetlo za maglu), odgovarajući izvor svjetlosti upaljen je propisano vrijeme (1);

| 1.1.1.2. | u slučaju homologacije više od jedne rasvjetne funkcije (npr. glavno svjetlo s jednim svjetlosnim snopom ili više njih i/ili prednje svjetlo za maglu): glavno svjetlo izlaže se sljedećem ciklusu dok ne protekne propisano vrijeme:






  (a) | 15 minuta svijetli prednje svjetlo za maglu; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.2.

u slučaju homologacije više od jedne rasvjetne funkcije (npr. glavno svjetlo s jednim svjetlosnim snopom ili više njih i/ili prednje svjetlo za maglu): glavno svjetlo izlaže se sljedećem ciklusu dok ne protekne propisano vrijeme:

(a)

15 minuta svijetli prednje svjetlo za maglu;

| (b) | pet minuta svijetle sve žarne niti. |
| --- | --- |

(b)

pet minuta svijetle sve žarne niti.

Ako podnositelj izjavi da će se odjednom upotrebljavati samo jedna rasvjetna funkcija (npr. svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) ili samo prednje svjetlo za maglu (1)), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom uzastopnim uključivanjem prednjeg svjetla za maglu polovicu vremena i ostalih rasvjetnih funkcija polovicu vremena navedenog u stavku 1.1.;

| 1.1.1.3. | u slučaju prednjeg svjetla za maglu s kratkim svjetlosnim snopom i jednom rasvjetnom funkcijom ili više njih (jedna je od njih prednje svjetlo za maglu):






  (a) | prednje svjetlo za maglu izlaže se sljedećem ciklusu dok ne protekne propisano vrijeme:






  i. | 15 minuta svijetli izvor svjetlosti za kratki svjetlosni snop; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1.3.

u slučaju prednjeg svjetla za maglu s kratkim svjetlosnim snopom i jednom rasvjetnom funkcijom ili više njih (jedna je od njih prednje svjetlo za maglu):

(a)

prednje svjetlo za maglu izlaže se sljedećem ciklusu dok ne protekne propisano vrijeme:

i.

15 minuta svijetli izvor svjetlosti za kratki svjetlosni snop;

| ii. | pet minuta svijetle svi izvori svjetlosti. |
| --- | --- |

ii.

pet minuta svijetle svi izvori svjetlosti.

| (b) | ako podnositelj izjavi da će se prednje svjetlo za maglu upotrebljavati tako da odjednom svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo prednje svjetlo za maglu (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom uzastopnim uključivanjem (3) kratkoga svjetlosnog snopa polovicu vremena i prednjeg svjetla za maglu polovicu vremena navedenog u stavku 1.1.; Dugi svjetlosni snopovi izlažu se ciklusu u kojem su polovicu vremena i tijekom rada kratkoga svjetlosnog snopa 15 minuta isključeni i pet minuta svijetle. |
| --- | --- |

(b)

ako podnositelj izjavi da će se prednje svjetlo za maglu upotrebljavati tako da odjednom svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo prednje svjetlo za maglu (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom uzastopnim uključivanjem (3) kratkoga svjetlosnog snopa polovicu vremena i prednjeg svjetla za maglu polovicu vremena navedenog u stavku 1.1.; Dugi svjetlosni snopovi izlažu se ciklusu u kojem su polovicu vremena i tijekom rada kratkoga svjetlosnog snopa 15 minuta isključeni i pet minuta svijetle.

| (c) | ako podnositelj izjavi da se prednje svjetlo za maglu može odjednom upotrebljavati samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom (2) ili samo s prednjim svjetlom za maglu (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkoga svjetlosnog snopa trećinu vremena, dugoga svjetlosnog snopa (snopova) trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu trećinu vremena navedenog u stavku 1.1. |
| --- | --- |

(c)

ako podnositelj izjavi da se prednje svjetlo za maglu može odjednom upotrebljavati samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom (2) ili samo s prednjim svjetlom za maglu (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkoga svjetlosnog snopa trećinu vremena, dugoga svjetlosnog snopa (snopova) trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu trećinu vremena navedenog u stavku 1.1.

1.1.2.   Ispitni napon

Na priključke ispitnog uzorka dovodi se napon kako slijedi:

| (a) | u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti koji rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila: ispitivanje se izvodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V, kako je primjenjivo, osim ako podnositelj zahtjeva ne odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drukčijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti koji radi pod najvećim naponom koji se može primijeniti; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti koji rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila: ispitivanje se izvodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V, kako je primjenjivo, osim ako podnositelj zahtjeva ne odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drukčijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti koji radi pod najvećim naponom koji se može primijeniti;

| (b) | u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon za elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti jest 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni naponski sustav vozila, osim ako je drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon za elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti jest 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni naponski sustav vozila, osim ako je drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu;

| (c) | u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila: sva mjerenja na rasvjetnim jedinicama opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) izvode se pri 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V ili drugim naponima u skladu s naponskim sustavom vozila kako je naveo podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neposredno u uvjetima naponskog sustava vozila: sva mjerenja na rasvjetnim jedinicama opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) izvode se pri 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V ili drugim naponima u skladu s naponskim sustavom vozila kako je naveo podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj;

| (d) | u slučaju zamjenjivih ili nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti nadzire sustav ili u slučaju izvora svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i upravljanje, prethodno određeni ispitni naponi rabe se na ulaznim priključcima tog uređaja. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i pogon ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju zamjenjivih ili nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti nadzire sustav ili u slučaju izvora svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i upravljanje, prethodno određeni ispitni naponi rabe se na ulaznim priključcima tog uređaja. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i pogon ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti;

| (e) | LED moduli mjere se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako u ovom Pravilniku nije drukčije određeno. LED moduli kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se kako odredi podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(e)

LED moduli mjere se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako u ovom Pravilniku nije drukčije određeno. LED moduli kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se kako odredi podnositelj zahtjeva.

| (f) | kada su signalizacijska svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitni uzorak i rade na naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se namješta prema uputama proizvođača za pravilno fotometrijsko funkcioniranje tog svjetla. |
| --- | --- |

(f)

kada su signalizacijska svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitni uzorak i rade na naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se namješta prema uputama proizvođača za pravilno fotometrijsko funkcioniranje tog svjetla.

| (g) | za izvor svjetlosti s izbojem u plinu ispitni napon za balast ili za izvor svjetlosti ako je balast integriran s izvorom svjetlosti, jest 13,2 ±0,1 V za 12-voltni mrežni sustav ako nije drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu. |
| --- | --- |

(g)

za izvor svjetlosti s izbojem u plinu ispitni napon za balast ili za izvor svjetlosti ako je balast integriran s izvorom svjetlosti, jest 13,2 ±0,1 V za 12-voltni mrežni sustav ako nije drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu.

1.1.3.   Rezultati ispitivanja

1.1.3.1.   Vizualni pregled

Kad se glavno svjetlo stabilizira na temperaturu okoline, leću prednjeg svjetla za maglu i vanjsku leću, ako postoji, čisti se čistom, vlažnom pamučnom tkaninom. Zatim se obavlja vizualni pregled: na leći prednjeg svjetla za maglu ni na vanjskoj leći, ako postoji, nisu zamjetljiva nikakva izobličenja, iskrivljenja, pukotine ili promjene boje.

1.1.3.2.   Fotometrijsko ispitivanje

Kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima iz ovog Pravilnika, sljedeće se fotometrijske vrijednosti provjeravaju u sljedećim točkama:

| | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”: u točki HV i točki Imax u zoni D. |
| --- | --- |

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”: u točki HV i točki Imax u zoni D.

| | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”: na crti 5 u točki h = 0 i točki Imax u zoni D. |
| --- | --- |

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”: na crti 5 u točki h = 0 i točki Imax u zoni D.

Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se uzelo u obzir svako izobličenje nosača prednjeg svjetla za maglu zbog topline (promjena položaja granice „svjetlo-tama” obuhvaćena je stavkom 2.).

Dopušteno je 10-postotno neslaganje između fotometrijskih obilježja i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

1.2.   Prljavo prednje svjetlo za maglu

Prednje svjetlo za maglu, nakon što je ispitano kako je navedeno u stavku 1.1., radi jedan sat kako je opisano u stavku 1.1.1. Poslije pripreme, kako je propisano stavkom 1.2.1., provjerava se kako je propisano u stavku 1.1.3.

1.2.1.   Priprema prednjeg svjetla za maglu

1.2.1.1.   Ispitna mješavina

| 1.2.1.1.1. | Za prednje svjetlo za maglu sa staklenom vanjskom lećom
  Mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na prednje svjetlo za maglu sastoji se od:






  (a) | devet težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Za prednje svjetlo za maglu sa staklenom vanjskom lećom

Mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na prednje svjetlo za maglu sastoji se od:

(a)

devet težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 μm;

| (b) | jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) veličine čestice od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(b)

jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) veličine čestice od 0 do 100 μm;

| (c) | 0,2 težinska dijela NaCMC (4) i |
| --- | --- |

(c)

0,2 težinska dijela NaCMC (4) i

| (d) | prikladnu količinu destilirane vode vodljivosti S < 1 μS/m. |
| --- | --- |

(d)

prikladnu količinu destilirane vode vodljivosti S < 1 μS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

| 1.2.1.1.2. | Za prednje svjetlo za maglu s plastičnom vanjskom lećom | Mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na prednje svjetlo za maglu sastoji se od:






  (a) | devet težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Za prednje svjetlo za maglu s plastičnom vanjskom lećom

Mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na prednje svjetlo za maglu sastoji se od:

(a)

devet težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 μm;

| (b) | jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) veličine čestice od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(b)

jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) veličine čestice od 0 do 100 μm;

| (c) | 0,2 težinska dijela NaCMC (4); |
| --- | --- |

(c)

0,2 težinska dijela NaCMC (4);

| (d) | 13 težinskih dijelova destilirane vode vodljivosti S < 1 μS/m i |
| --- | --- |

(d)

13 težinskih dijelova destilirane vode vodljivosti S < 1 μS/m i

| (e) | ± jednog težinskog dijela površinski aktivne tvari. (5) |
| --- | --- |

(e)

± jednog težinskog dijela površinski aktivne tvari. (5)

| | Mješavina ne smije biti starija od 14 dana. |
| --- | --- |

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.   Nanošenje ispitne mješavine na prednje svjetlo za maglu

Ispitnu mješavinu ravnomjerno se nanese na cijelu osvjetljavajuću površinu glavnog svjetla i zatim ostavi da se osuši. Taj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20 % vrijednosti izmjerenih za sljedeću točku u uvjetima opisanima u ovom Prilogu:

točka Emax u zoni D.

2.   ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA GRANICE „SVJETLO-TAMA” POD UTJECAJEM TOPLINE

To se ispitivanje sastoji od provjere je li vertikalni pomak granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline prekoračio navedenu vrijednost za uključeno prednje svjetlo za maglu.

Prednje svjetlo za maglu ispitano u skladu sa stavkom 1. podvrgava se ispitivanju opisanom u stavku 2.1. a da ga se pritom ne skida s ispitne naprave i ne namješta ponovno u odnosu na nju.

2.1.   Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C.

Prednje svjetlo za maglu stavlja se u pogon sa serijski proizvedenim izvorom svjetlosti koji je stario najmanje jedan sat a da ga se pritom niti skida s ispitne naprave niti namješta ponovno u odnosu na nju. (Za potrebe tog ispitivanja napon se namješta kako je određeno u stavku 1.1.2.). Položaj granice „svjetlo-tama” između točke na 3,0 stupnja lijevo i točke na 3,0 stupnja desno od crte v-v (vidjeti Prilog 4. Pravilniku) provjerava se nakon tri minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada.

Mjerenje promjene položaja granice „svjetlo-tama” kako je prethodno opisano obavlja se bilo kojom metodom koja daje ponovljive rezultate prihvatljive točnosti.

2.2.   Rezultati ispitivanja

| 2.2.1. | Rezultat izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost

  utvrđena na tom prednjem svjetlu za maglu nije veća od 2 mrad (Δ rI ≤ 2 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | No ako je ta vrijednost veća od 2 mrad, ali nije veća od 3 mrad (2 mrad < ΔrI ≤ 3 mrad), ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu kako je opisano u stavku 2.1. To se ispitivanje obavlja nakon što je prednje svjetlo za maglu bilo izloženo trima uzastopnim ciklusima kako je opisano u nastavku radi stabiliziranja položaja mehaničkih dijelova prednjeg svjetla za maglu postavljenog na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji na vozilo:






  (a) | Jednosatni rad prednjeg svjetla za maglu. (Napon se namješta kako je navedeno u stavku 1.1.2.) |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

No ako je ta vrijednost veća od 2 mrad, ali nije veća od 3 mrad (2 mrad < ΔrI ≤ 3 mrad), ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu kako je opisano u stavku 2.1. To se ispitivanje obavlja nakon što je prednje svjetlo za maglu bilo izloženo trima uzastopnim ciklusima kako je opisano u nastavku radi stabiliziranja položaja mehaničkih dijelova prednjeg svjetla za maglu postavljenog na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji na vozilo:

(a)

Jednosatni rad prednjeg svjetla za maglu. (Napon se namješta kako je navedeno u stavku 1.1.2.)

| (b) | Jednosatno mirovanje. |
| --- | --- |

(b)

Jednosatno mirovanje.

| 2.2.3. | Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti Δ rI izmjerenih na prvom uzorku i Δ rII izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 2 mrad.

  mrad. |
| --- | --- |

2.2.3.

Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti Δ rI izmjerenih na prvom uzorku i Δ rII izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 2 mrad.

Formula mrad.

---

(1)  Kada ispitivano prednje svjetlo za maglu obuhvaća signalna svjetla, ona svijetle tijekom ispitivanja, osim ako je riječ o dnevnom svjetlu. U slučaju pokazivača smjera, on je uključen u trepćućem načinu rada s omjerom trajanja uključenosti i isključenosti približno jedan prema jedan.

(2)  Ako istodobno svijetle dvije žarne niti ili više njih kad se glavno svjetlo upotrebljava kao trepćuće svjetlo, to se ne smatra uobičajenom istodobnom uporabom žarnih niti.

(3)  Kada ispitivano glavno svjetlo obuhvaća signalna svjetla, ona svijetle tijekom ispitivanja. Ako je riječ o pokazivaču smjera, on će biti upaljen u treperećem načinu rada s omjerom uključenosti i isključenosti približno jedan prema jedan.

(4)  NaCMC znači natrijevu sol karboksimetilceluloze koja se obično navodi kao CMC. NaCMC za prljavu mješavinu ima u 2-postotnoj otopini na 20 °C stupanj zamjene (DS) od 0,6 – 0,7 i viskoznost od 200 – 300 μP.

(5)  Odstupanja količine dopuštena su jer treba dobiti prljavštinu koja se pravilno rasprostire po cijeloj plastičnoj leći.

---

PRILOG 6.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S UGRAĐENIM PLASTIČNIM LEĆAMA – ISPITIVANJE LEĆA ILI UZORAKA MATERIJALA TE POTPUNIH SVJETALA

1.   OPĆI ZAHTJEVI

| 1.1. | Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.2. ovog Pravilnika ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2.1. do 2.5. |
| --- | --- |

1.1.

Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.2. ovog Pravilnika ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2.1. do 2.5.

| 1.2. | Dva uzorka potpunih svjetala dostavljena u skladu sa stavkom 2.3. ovog Pravilnika (ili stavka 2.4. ovog Pravilnika, kako je primjenjivo) koja su opremljena plastičnim lećama ispunjavaju, u pogledu materijala leće, zahtjeve iz stavka 2.6. |
| --- | --- |

1.2.

Dva uzorka potpunih svjetala dostavljena u skladu sa stavkom 2.3. ovog Pravilnika (ili stavka 2.4. ovog Pravilnika, kako je primjenjivo) koja su opremljena plastičnim lećama ispunjavaju, u pogledu materijala leće, zahtjeve iz stavka 2.6.

| 1.3. | Uzorke plastičnih leća ili uzorke materijala podvrgava se, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kada je primjenjivo), homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A u Dodatku 1. ovom Prilogu.
  Međutim, ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja propisana stavcima 2.1. do 2.5. ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s drugim Pravilnikom, takva se ispitivanja ne ponavljaju; obvezna su samo ispitivanja propisana u tablici B dodatka 1. |
| --- | --- |

1.3.

Uzorke plastičnih leća ili uzorke materijala podvrgava se, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kada je primjenjivo), homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A u Dodatku 1. ovom Prilogu.

Međutim, ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja propisana stavcima 2.1. do 2.5. ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s drugim Pravilnikom, takva se ispitivanja ne ponavljaju; obvezna su samo ispitivanja propisana u tablici B dodatka 1.

2.   ISPITIVANJA

2.1.   Otpornost na promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leće) u pet se ciklusa izlaže promjeni temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom:

| | tri sata pri 40°C ± 2°C i 85 – 95 % RH; |
| --- | --- |

tri sata pri 40°C ± 2°C i 85 – 95 % RH;

| | jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH; |
| --- | --- |

jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH;

| | 15 sati pri -30°C ± 2°C; |
| --- | --- |

15 sati pri -30°C ± 2°C;

| | jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH; |
| --- | --- |

jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH;

| | tri sata pri 80°C ± 2°C; |
| --- | --- |

tri sata pri 80°C ± 2°C;

| | jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH. |
| --- | --- |

jedan sat pri 23°C ± 5°C i 60 – 75 % RH.

Prije tog ispitivanja uzorci se najmanje četiri sata čuvaju na temperaturi od 23°C ± 5°C te 60 – 75 % relativne vlažnosti.

Napomena: Jednosatna razdoblja na 23°C ± 5°C obuhvaćaju razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.   Metoda

Fotometrijska mjerenja obavljaju se na uzorcima prije i poslije ispitivanja. Ta se mjerenja obavljaju u uvjetima navedenima u stavku 6.3. ili 6.4. ovog Pravilnika u sljedećim točkama.

| | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:






  (a) | u točki HV i |
| --- | --- | --- |

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „B”:

(a)

u točki HV i

| (b) | točki h = 0, v = 2°D u zoni D. |
| --- | --- |

(b)

točki h = 0, v = 2°D u zoni D.

| | U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:






  (a) | u sjecištu crte v-v s crtom 6 i |
| --- | --- | --- |

U slučaju prednjih svjetala za maglu razreda „F3”:

(a)

u sjecištu crte v-v s crtom 6 i

| (b) | u sjecištu crte v-v s crtom 4. |
| --- | --- |

(b)

u sjecištu crte v-v s crtom 4.

2.1.2.2.   Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije ispitivanja ne smiju prijeći 10 %, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

2.2.   Otpornost na atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) izlaže se zračenju iz izvora koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnog tijela pri temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Između izvora i uzoraka stavljaju se prikladni filtri kako bi se što je više moguće smanjila zračenja valnih duljina manjih od 295 nm i većih od 2 500 nm. Uzorke se izlaže energetskom osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju da je svjetlosna energija koju prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave na crnoj ploči postavljenoj na istoj razini s uzorcima, jest 50°C ± 5°C. Kako bi se osigurala ravnomjerna izloženost, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 okretaja u minuti.

Uzorci se prskaju destiliranom vodom vodljivosti manje od 1 μS/m pri temperaturi od 23°C ± 5°C u skladu sa sljedećim ciklusom:

| | prskanje pet minuta; |
| --- | --- |

prskanje pet minuta;

| | sušenje 25 minuta. |
| --- | --- |

sušenje 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska sredstva

Nakon što se obavi ispitivanje opisano u stavku 2.2.1. i mjerenje opisano u stavku 2.2.3.1., vanjsku površinu tih triju uzoraka premazuje se kako je opisano u stavku 2.2.2.2. mješavinom određenom u stavku 2.2.2.1.

2.2.2.1.   Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil-tetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.   Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) do zasićenja se namoči mješavinom određenom u stavku 2.2.2.1. i, unutar deset sekunda, stavi na vanjsku površinu uzorka i drži deset minuta pritiskom od 50 N/cm2, što odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom tog desetominutnog razdoblja tkaninu se ponovno namoči mješavinom tako da je sastav tekućine koju se nanosi stalno jednak sastavu propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja nanošenja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak radi sprečavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.   Čišćenje

Nakon nanošenja ispitne mješavine uzorci se suše na zraku, a zatim peru otopinom opisanom u stavku 2.3. (otpornost na sredstva za čišćenje) pri 23°C ± 5°C.

Uzorci se zatim pomno ispiru destiliranom vodom koja ne sadržava više od 0,2 % nečistoća pri 23°C ± 5°C, a zatim brišu mekanom tkaninom.

2.2.3   Rezultati

| 2.2.3.1. | Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje na vanjskim površinama uzoraka ne smije biti pukotina, ogrebotina, krhotina i izobličenja, a srednja vrijednost promjene propuštanja

  ,
  izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prelaziti 0,020 (Δ tm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje na vanjskim površinama uzoraka ne smije biti pukotina, ogrebotina, krhotina i izobličenja, a srednja vrijednost promjene propuštanja

Formula,

izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prelaziti 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2. | Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva uzorci ne smiju imati bilo kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost

  ,
  mjereno na tri uzorka sukladno postupku opisanom u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prelaziti 0,020 (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva uzorci ne smiju imati bilo kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost

Formula,

mjereno na tri uzorka sukladno postupku opisanom u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prelaziti 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Otpornost na deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) zagrijava se na 50°C ± 5°C i zatim na pet minuta uranja u mješavinu čija se temperatura održava na 23°C ± 5°C i koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode s najviše 0,02 % nečistoća i jednog dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorci se suše na temperaturi od 50 ± 5°C. Površine uzoraka očisti se vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine tih triju uzoraka zatim se jednu minutu lagano trlja pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu 70 % n-heptana i 30 % toluena (obujamski postotak) i nakon toga osuši na zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon uspješno obavljenih prethodnih dvaju ispitivanja zaredom, srednja vrijednost promjene propuštanja svjetlosti:

Formula,

izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prelaziti 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Otpornost na mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) podvrgava se ispitivanju ravnomjernog mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u Dodatku 3. ovom Prilogu.

2.4.2.   Rezultati

Nakon tog ispitivanja mjere se promjene

| propuštanja | : | |
| --- | --- | --- |
| i raspršivanja | : | |

propuštanja

:

Formula

i raspršivanja

:

Formula

u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. u području određenom u stavku 2.1.2.1. Srednja vrijednost triju uzoraka takva je da vrijedi:

| | Δ tm ≤ 0,010; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,010;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Na površini od 20 mm × 20 mm na prevlaci leće nožićem za brijanje ili iglom ureže se mreža od kvadrata veličine približno 2 mm × 2 mm. Pritisak oštrice ili igle dovoljan je da zareže barem prevlaku.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Upotrebljava se ljepljiva vrpca sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 %, koja je izmjerena u normiranim uvjetima određenim u Dodatku 4. ovom Prilogu. Tu ljepljivu vrpcu, široku najmanje 25 mm, najmanje se pet minuta drži pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano u stavku 2.5.1.

Zatim se kraj ljepljive vrpce optereti tako da se silu koja je okomita na tu površinu izjednači sa silom prianjanja koja djeluje na tu površinu. U toj fazi vrpcu se strgne konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s urezanom mrežom nema znatnih oštećenja. Oštećenja na sjecištima između kvadrata ili na rubovima ureza dopuštena su pod uvjetom da oštećeno područje ne prelazi 15 % površine područja s mrežom.

2.6.   Ispitivanja potpunoga glavnog svjetla opremljenog plastičnom lećom

2.6.1.   Otpornost na mehaničko oštećivanje površine leće

2.6.1.1.   Ispitivanja

Leću uzorka svjetla br. 1. podvrgava se ispitivanju opisanom u stavku 2.4.1.

2.6.1.2.   Rezultati

Nakon ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja propisanih u zoni B za prednje svjetlo za maglu razreda „B” i na crtama 2 i 5 i za prednje svjetlo za maglu razreda „F3” ne prelaze najveće propisane vrijednosti za više od 30 %.

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla br. 2 podvrgava se ispitivanju opisanom u stavku 2.5.

2.7.   Otpornost na zračenje izvora svjetlosti

| 2.7.1. | U slučaju izvora svjetlosti s izbojem u plinu, za ispitivanje otpornosti plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost unutar prednjeg svjetla za maglu na ultraljubičasto zračenje:






  2.7.1.1. | Plosnati uzorci svih plastičnih dijelova prednjih svjetala za maglu koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti iz svjetlosnog izvora s izbojem u plinu. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su kao u glavnom svjetlu. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.

U slučaju izvora svjetlosti s izbojem u plinu, za ispitivanje otpornosti plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost unutar prednjeg svjetla za maglu na ultraljubičasto zračenje:

2.7.1.1.

Plosnati uzorci svih plastičnih dijelova prednjih svjetala za maglu koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti iz svjetlosnog izvora s izbojem u plinu. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su kao u glavnom svjetlu.

| 2.7.1.2. | Nakon 1 500 sati neprekinutog izlaganja, zahtijevane kolorimetrijske vrijednosti propuštene svjetlosti postižu se s novim standardnim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu, a na površini uzoraka nema pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili izobličenja. |
| --- | --- |

2.7.1.2.

Nakon 1 500 sati neprekinutog izlaganja, zahtijevane kolorimetrijske vrijednosti propuštene svjetlosti postižu se s novim standardnim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu, a na površini uzoraka nema pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili izobličenja.

3.   PROVJERA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 3.1. | S obzirom na materijale od kojih su leće proizvedene, svjetla jedne serije smatraju se sukladnima ovom Pravilniku ako:






  3.1.1. | nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka nema pukotina, odlomljenih dijelova ni izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.); |
| --- | --- | --- |

3.1.

S obzirom na materijale od kojih su leće proizvedene, svjetla jedne serije smatraju se sukladnima ovom Pravilniku ako:

3.1.1.

nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka nema pukotina, odlomljenih dijelova ni izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.);

| 3.1.2. | su nakon ispitivanja opisanog u stavku 2.6.1.1. fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama iz stavka 2.6.1.2. unutar graničnih vrijednosti propisanih za sukladnost proizvodnje ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

3.1.2.

su nakon ispitivanja opisanog u stavku 2.6.1.1. fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama iz stavka 2.6.1.2. unutar graničnih vrijednosti propisanih za sukladnost proizvodnje ovim Pravilnikom.

| 3.2. | Ako rezultati ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično izabranom uzorku prednjih svjetala za maglu. |
| --- | --- |

3.2.

Ako rezultati ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično izabranom uzorku prednjih svjetala za maglu.

Dodatak 1.

VREMENSKI REDOSLIJED HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

| A. | Ispitivanja plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.2. ovog Pravilnika).



















  Ispitivanja | Uzorci | Leće ili uzorci materijala | Leće |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.1. | Promjena temperature (stavak 2.1.1.) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | X | X | X | | | | X | X | X | | | | |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji (stavak 2.2.1.) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Kemijska sredstva (stavak 2.2.2.) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Deterdženti (stavak 2.3.1.) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6. | Ugljikovodici (stavak 2.3.2.) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.7. | Oštećivanje (stavak 2.4.1.) | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.1. | Mjerenje propuštanja | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.8. | Prianjanje (stavak 2.5.) | | | | | | | | | | | | | X |

A.

Ispitivanja plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.2. ovog Pravilnika).

Ispitivanja

Uzorci

Leće ili uzorci materijala

Leće

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.)

X

X

X

1.1.1.

Promjena temperature (stavak 2.1.1.)

X

X

X

1.1.2.

Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.)

X

X

X

1.2.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

1.2.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

X

X

X

1.3.

Atmosferski utjecaji (stavak 2.2.1.)

X

X

X

1.3.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

1.4.

Kemijska sredstva (stavak 2.2.2.)

X

X

X

1.4.1.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

1.5.

Deterdženti (stavak 2.3.1.)

X

X

X

1.6.

Ugljikovodici (stavak 2.3.2.)

X

X

X

1.6.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

1.7.

Oštećivanje (stavak 2.4.1.)

X

X

X

1.7.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

1.7.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

1.8.

Prianjanje (stavak 2.5.)

X

| B. | Ispitivanja potpunih prednjih svjetala za maglu (dostavljenih u skladu sa stavkom 2.3.2. ovog Pravilnika).







  Ispitivanja | Potpuno svjetlo |
| --- | --- | --- |
| Uzorak br. |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Oštećivanje (stavak 2.6.1.1.) |

B.

Ispitivanja potpunih prednjih svjetala za maglu (dostavljenih u skladu sa stavkom 2.3.2. ovog Pravilnika).

Ispitivanja

Potpuno svjetlo

Uzorak br.

1

2

2.1

Oštećivanje (stavak 2.6.1.1.)

X

| 2.2 | Fotometrija (stavak 2.6.1.2.) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija (stavak 2.6.1.2.)

X

| 2.3 | Prianjanje (stavak 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3

Prianjanje (stavak 2.6.2.)

X

Dodatak 2.

METODA MJERENJA RASPRŠIVANJA I PROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1.   OPREMA (vidjeti sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovinom divergencije ß/2 = 17,4 × 10-4 rd ograničen je blendom DT s otvorom od 6 mm uz koju je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sferne aberacije, povezuje blendu DT s prijamnikom R; promjer leće L2 takav je da ne zaslanja svjetlost koju raspršuje uzorak u stošcu s polovinom vršnog kuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima a/2 = 1° i amax/2 = 12° smještena je u žarišnoj ravnini slike leće L2.

Neproziran središnji dio blende potreban je radi zaklanjanja svjetlosti koja dopire izravno iz izvora svjetlosti. Moguće je ukloniti središnji dio blende iz svjetlosnog snopa tako da se može vratiti točno u svoj prvobitni položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna duljina F2
   (1) leće L2 biraju se tako da slika DT posve pokriva prijamnik R.

Ako se kao početni upadni svjetlosni tok uzme 1 000 jedinica, apsolutna točnost svakog odčitanja bolja je od jedne jedinice.

2.   MJERENJA

Odčitava se sljedeće:

| Odčitana vrijednost | S uzorkom | Sa središnjim dijelom DD | Predstavljena veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri prvom odčitavanju |
| T2 | da
  (prije ispitivanja) | ne | Snop koji propušta novi materijal u području od 24° |
| T3 | da
  (nakon ispitivanja) | ne | Snop koji propušta ispitivani materijal u području od 24° |
| T4 | da
  (prije ispitivanja) | da | Snop raspršen novim materijalom |
| T5 | da
  (nakon ispitivanja) | da | Snop raspršen ispitivanim materijalom |

Odčitana vrijednost

S uzorkom

Sa središnjim dijelom DD

Predstavljena veličina

T1

ne

ne

Upadni svjetlosni tok pri prvom odčitavanju

T2

da

(prije ispitivanja)

ne

Snop koji propušta novi materijal u području od 24°

T3

da

(nakon ispitivanja)

ne

Snop koji propušta ispitivani materijal u području od 24°

T4

da

(prije ispitivanja)

da

Snop raspršen novim materijalom

T5

da

(nakon ispitivanja)

da

Snop raspršen ispitivanim materijalom

Image

---

(1)  Za L2 preporučuje se žarišna duljina od oko 80 mm.

Dodatak 3.

METODA ISPITIVANJA PRSKANJEM

1.   ISPITNA OPREMA

Prskalica

Prskalica je opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja dopušta protok od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0 bara -0/+0,5 bara.

U tim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz ima promjer od 170 mm ± 50 mm na površini izloženoj oštećivanju, udaljenoj 380 mm ± 10 mm od sapnice.

Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od:

| | kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohsovoj ljestvici i veličine zrnca između 0 i 0,2 mm uz gotovo normalnu raspodjelu, s kutnim faktorom od 1,8 do 2; |
| --- | --- |

kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohsovoj ljestvici i veličine zrnca između 0 i 0,2 mm uz gotovo normalnu raspodjelu, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

| | vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode. |
| --- | --- |

vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.   ISPITIVANJE

Vanjsku površinu leća svjetla jednom ili više puta izlaže se djelovanju mlaza pijeska dobivenog na opisani način. Mlaz se na površinu koju treba ispitati prska gotovo okomito.

Oštećivanje se provjerava s pomoću jednog ili više uzoraka stakla postavljenih kao referentni uzorak blizu leća koje se ispituju. Mješavinu se prska sve dok promjena u raspršivanju svjetlosti na uzorku ili uzorcima izmjerena metodom opisanom u Dodatku 2. nije takva da vrijedi:

Formula

Radi provjere je li cijela ispitivana površina oštećena ravnomjerno može se upotrebljavati nekoliko referentnih uzoraka.

Dodatak 4.

ISPITIVANJE PRIANJANJA LJEPLJIVE VRPCE

1.   SVRHA

Ovom se metodom može u normiranim uvjetima utvrditi linearna sila prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.   NAČELO

Izmjeriti silu potrebnu da se ljepljivu vrpcu odlijepi od staklene ploče pod kutom od 90°.

3.   PROPISANI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline su temperatura od 23°C ± 5°C i 65 ± 15 % relativne vlage (RH).

4.   ISPITNI UZORCI

Prije ispitivanja uzorak koluta ljepljive vrpce mora odstajati 24 sata u propisanim okolnim uvjetima (vidjeti stavak 3.).

Iz svakog se koluta ispituje pet uzoraka, svaki duljine 400 mm. Ispitni se uzorci uzimaju iz koluta nakon što se prva tri namotaja odstrane.

5.   POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja u okolnim uvjetima navedenima u stavku 3.

Iz koluta se uzima pet probnih uzoraka dok se ljepljiva vrpca radijalno odmotava brzinom od približno 300 mm/s, a zatim ih se u roku od 15 sekundi upotrijebi na sljedeći način.

| | Ljepljivu se vrpcu postupno zalijepi na staklenu ploču laganim uzdužnim pokretima prsta, bez pretjeranog pritiska na vrpcu i staklene ploče. |
| --- | --- |

Ljepljivu se vrpcu postupno zalijepi na staklenu ploču laganim uzdužnim pokretima prsta, bez pretjeranog pritiska na vrpcu i staklene ploče.

| | Sklop se ostavi deset minuta u navedenim atmosferskim uvjetima. |
| --- | --- |

Sklop se ostavi deset minuta u navedenim atmosferskim uvjetima.

| | Približno 25 mm ispitnog uzorka odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog uzorka. |
| --- | --- |

Približno 25 mm ispitnog uzorka odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog uzorka.

| | Učvrstiti ploču, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Primijeniti silu tako da je crta odvajanja između vrpce i staklene ploče okomita na tu silu i na ploču. |
| --- | --- |

Učvrstiti ploču, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Primijeniti silu tako da je crta odvajanja između vrpce i staklene ploče okomita na tu silu i na ploču.

| | Povući tako da se vrpca odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i zapisati potrebnu silu. |
| --- | --- |

Povući tako da se vrpca odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i zapisati potrebnu silu.

6.   REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti poreda se u niz i kao rezultat mjerenja uzima se srednja vrijednost. Ta se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine vrpce.

---

PRILOG 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE NADZORA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   OPĆENITO

1.1.   Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima u mehaničkom i geometrijskom pogledu ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja u granicama zahtjeva iz ovog Pravilnika.

1.2.   S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su fotometrijska obilježja u skladu sa zahtjevima iz Priloga 2. ovom Pravilniku ovisno o prevladavajućem razredu prednjih svjetala za maglu odgovarajuća.

Ako rezultati opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja prednjeg svjetla za maglu ponavljaju se s izvorima svjetlosti kako je navedeno u stavcima 6.3. ili 6.4. ovog Pravilnika, ovisno o tome što je prikladno.

1.2.1.   Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, prednje se svjetlo za maglu može namjestiti drukčije pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa bočno ne pomakne za više od 0,5° udesno ili ulijevo i najviše do 0,2° prema gore ili dolje. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.

1.3.   U pogledu provjere promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

| 1.3.1. | jedno od uzorkovanih prednjih svjetala za maglu ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u stavku 2.2.2. Priloga 5. |
| --- | --- |

1.3.1.

jedno od uzorkovanih prednjih svjetala za maglu ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u stavku 2.2.2. Priloga 5.

| 1.3.2. | Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad. Ako je ta vrijednost veća od 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu. Srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne prelazi 3,0 mrad. |
| --- | --- |

1.3.2.

Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad. Ako je ta vrijednost veća od 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu. Srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne prelazi 3,0 mrad.

1.4.   Kromatične koordinate u skladu su sa stavkom 7. ovog Pravilnika. Fotometrijski učinak prednjeg svjetla za maglu koje emitira selektivno žutu svjetlost kada je opremljeno bezbojnim izvorom svjetlosti odgovara vrijednostima u ovom Pravilniku pomnoženima s 0,84.

2.   NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU PROVODI PROIZVOĐAČ

Za svaki tip prednjeg svjetla za maglu nositelj homologacijske oznake u primjerenim vremenskim razmacima provodi najmanje sljedeća ispitivanja. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika. Ako bilo koje uzorkovanje pokaže nesukladnost s obzirom na taj tip ispitivanja, uzimaju se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač poduzima korake za osiguranje sukladnosti predmetne proizvodnje.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku odnose se na fotometrijska obilježja i provjeru promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline.

2.2.   Metode koje se rabe u ispitivanjima

| 2.2.1. | Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku.

| 2.2.2. | U svakom ispitivanju sukladnosti koje provodi proizvođač smiju se upotrebljavati jednakovrijedne metode uz odobrenje nadležnog tijela odgovornog za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

U svakom ispitivanju sukladnosti koje provodi proizvođač smiju se upotrebljavati jednakovrijedne metode uz odobrenje nadležnog tijela odgovornog za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku.

| 2.2.3. | Preduvjet za primjenu stavaka 2.2.1. i 2.2.2. redovita su umjeravanja ispitnih uređaja i njihova usporedba s mjerenjima nadležnog tijela. |
| --- | --- |

2.2.3.

Preduvjet za primjenu stavaka 2.2.1. i 2.2.2. redovita su umjeravanja ispitnih uređaja i njihova usporedba s mjerenjima nadležnog tijela.

| 2.2.4. | U svim slučajevima referentne su metode one iz ovog Pravilnika, posebno u smislu administrativne provjere i uzorkovanja. |
| --- | --- |

2.2.4.

U svim slučajevima referentne su metode one iz ovog Pravilnika, posebno u smislu administrativne provjere i uzorkovanja.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci prednjih svjetala za maglu uzimaju se nasumično iz proizvodnje ujednačene partije. Ujednačena partija znači komplet prednjih svjetala za maglu istog tipa, određen u skladu s proizvođačevim proizvodnim metodama.

Procjena se općenito odnosi na serijsku proizvodnju iz pojedinačnih tvornica. No proizvođač smije objediniti zapisnike koji se odnose na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4.   Izmjerena i zabilježena fotometrijska obilježja

Uzorkovana prednja svjetla za maglu fotometrijski se mjere u točkama predviđenima ovim Pravilnikom, pri čemu je odčitavanje ograničeno na točke navedene u Prilogu 2. ovom Pravilniku, ovisno o prevladavajućem razredu prednjih svjetala za maglu.

2.5.   Mjerila prihvatljivosti

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja i, u dogovoru s nadležnim tijelom, određivanje mjerila koja određuju prihvatljivost njegovih proizvoda radi ispunjavanja zahtjeva za provjeru sukladnosti proizvoda iz stavka 10.1. ovog Pravilnika.

Mjerila koja određuju prihvatljivost takva su da bi, s pouzdanošću od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaska nasumične provjere u skladu s Prilogom 8. (prvo uzorkovanje) bila 0,95.

---

PRILOG 8.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE OBAVLJA INSPEKTOR

1.   OPĆENITO

Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima u mehaničkom i geometrijskom pogledu ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja u granicama zahtjeva iz ovog Pravilnika.

| 1.2.1. | S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su fotometrijska obilježja u skladu sa zahtjevima iz Priloga 2. ovom Pravilniku ovisno o prevladavajućem razredu prednjih svjetala za maglu odgovarajuća.
  Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja prednjeg svjetla za maglu ponavljaju se s izvorima svjetlosti kako je navedeno u stavcima 6.3. ili 6.4. ovog Pravilnika, ovisno o tome što je prikladno.
  Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, prednje se svjetlo za maglu može drukčije namjestiti pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa bočno ne pomakne za više od 0,5° udesno ili ulijevo i najviše do 0,2° prema gore ili dolje. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.
  Ako navedeni zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice „svjetlo-tama” unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° horizontalno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.
  Međutim, ako se vertikalno namještanje ne može ponavljati za postizanje zahtijevanog položaja unutar dopuštenih granica, primjenjuje se posredna metoda iz stavaka 4. i 9. Priloga 9. ovom Pravilniku a kvaliteta granice „svjetlo-tama” ispituje se na jednom uzorku. |
| --- | --- |

1.2.1.

S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su fotometrijska obilježja u skladu sa zahtjevima iz Priloga 2. ovom Pravilniku ovisno o prevladavajućem razredu prednjih svjetala za maglu odgovarajuća.

Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja prednjeg svjetla za maglu ponavljaju se s izvorima svjetlosti kako je navedeno u stavcima 6.3. ili 6.4. ovog Pravilnika, ovisno o tome što je prikladno.

Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, prednje se svjetlo za maglu može drukčije namjestiti pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa bočno ne pomakne za više od 0,5° udesno ili ulijevo i najviše do 0,2° prema gore ili dolje. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.

Ako navedeni zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice „svjetlo-tama” unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° horizontalno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.

Međutim, ako se vertikalno namještanje ne može ponavljati za postizanje zahtijevanog položaja unutar dopuštenih granica, primjenjuje se posredna metoda iz stavaka 4. i 9. Priloga 9. ovom Pravilniku a kvaliteta granice „svjetlo-tama” ispituje se na jednom uzorku.

| 1.2.2. | Prednja svjetla za maglu s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.2.

Prednja svjetla za maglu s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

| 1.3. | Kromatične koordinate u skladu su sa stavkom 7. ovog Pravilnika. Fotometrijski učinak prednjeg svjetla za maglu koje emitira selektivno žutu svjetlost kada je opremljeno bezbojnim izvorom svjetlosti odgovara vrijednostima u ovom Pravilniku pomnoženima s 0,84. |
| --- | --- |

1.3.

Kromatične koordinate u skladu su sa stavkom 7. ovog Pravilnika. Fotometrijski učinak prednjeg svjetla za maglu koje emitira selektivno žutu svjetlost kada je opremljeno bezbojnim izvorom svjetlosti odgovara vrijednostima u ovom Pravilniku pomnoženima s 0,84.

2.   PRVO UZORKOVANJE

U prvom se uzorkovanju nasumično izaberu četiri prednja svjetla za maglu. Prvi par uzoraka označuje se s A, drugi par uzoraka s B.

2.1.   Sukladnost se ne osporava

| 2.1.1. | Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu u nepovoljnim smjerovima sljedeća:






  2.1.1.1. | uzorak A








  A1: | jedno prednje svjetlo za maglu | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| A2: | oba prednja svjetla za maglu | ne više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| prijelaz na uzorak B | | |

2.1.1.

Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu u nepovoljnim smjerovima sljedeća:

2.1.1.1.

uzorak A

A1:

jedno prednje svjetlo za maglu

0 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

A2:

oba prednja svjetla za maglu

ne više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak B

| 2.1.1.2. | uzorak B








  B1: | oba prednja svjetla za maglu | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

uzorak B

B1:

oba prednja svjetla za maglu

0 posto

2.2.   Sukladnost se osporava

| 2.2.1. | Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:






  2.2.1.1. | uzorak A








  A3: | jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 20 posto |
| ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.

Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:

2.2.1.1.

uzorak A

A3:

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

20 posto

ali

ne više od

30 posto

| 2.2.1.2. | uzorak B








  B2: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| B3: | u slučaju A2 | | |
| jedno prednje svjetlo za maglu | | 0 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 20 posto |
| ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.2.

uzorak B

B2:

u slučaju A2

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

B3:

u slučaju A2

jedno prednje svjetlo za maglu

0 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

20 posto

ali

ne više od

30 posto

2.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 11. ako su nakon uzorkovanja sa slike 1. ovog Priloga odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:

| 2.3.1. | uzorak A








  A4: | jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 30 posto |
| A5: | oba prednja svjetla za maglu | više od | 20 posto |

2.3.1.

uzorak A

A4:

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

30 posto

A5:

oba prednja svjetla za maglu

više od

20 posto

| 2.3.2. | uzorak B








  B4: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 20 posto |
| B5: | u slučaju A2 | | |
| oba prednja svjetla za maglu | više od | 20 posto |
| B6: | u slučaju A2 | | |
| jedno prednje svjetlo za maglu | | 0 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 30 posto |

2.3.2.

uzorak B

B4:

u slučaju A2

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

20 posto

B5:

u slučaju A2

oba prednja svjetla za maglu

više od

20 posto

B6:

u slučaju A2

jedno prednje svjetlo za maglu

0 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

30 posto

3.   PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje u roku od dva mjeseca nakon obavijesti: treći uzorak C od dva prednja svjetla za maglu i četvrti uzorak D od dva prednja svjetla za maglu biraju se iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

3.1.   Sukladnost se ne osporava

| 3.1.1. | Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:






  3.1.1.1. | uzorak C








  C1: | jedno prednje svjetlo za maglu | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| C2: | oba prednja svjetla za maglu | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| prijelaz na uzorak D | | |

3.1.1.

Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga, sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:

3.1.1.1.

uzorak C

C1:

jedno prednje svjetlo za maglu

0 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

C2:

oba prednja svjetla za maglu

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak D

| 3.1.1.2. | uzorak D







  D1: | u slučaju C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba prednja svjetla za maglu | 0 posto |

3.1.1.2.

uzorak D

D1:

u slučaju C2

oba prednja svjetla za maglu

0 posto

3.2.   Sukladnost se osporava

| 3.2.1 | Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:
  uzorak D








  D2: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |

3.2.1

Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih prednjih svjetala za maglu osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:

uzorak D

D2:

u slučaju C2

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

3.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 12. ako su nakon uzorkovanja sa slike 1. ovog Priloga odstupanja izmjerenih vrijednosti za prednja svjetla za maglu sljedeća:

| 3.3.1. | uzorak C








  C3: | jedno prednje svjetlo za maglu | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 20 posto |
| C4: | oba prednja svjetla za maglu | više od | 20 posto |

3.3.1.

uzorak C

C3:

jedno prednje svjetlo za maglu

ne više od

20 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

20 posto

C4:

oba prednja svjetla za maglu

više od

20 posto

| 3.3.2. | uzorak D








  D3: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno prednje svjetlo za maglu | 0 ili više od | 0 posto |
| jedno prednje svjetlo za maglu | više od | 20 posto |

3.3.2.

uzorak D

D3:

u slučaju C2

jedno prednje svjetlo za maglu

0 ili više od

0 posto

jedno prednje svjetlo za maglu

više od

20 posto

4.   PROMJENA VERTIKALNOG POLOŽAJA GRANICE „SVJETLO-TAMA”

U pogledu provjere promjene vertikalnih položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

| | Jedno od prednjih svjetala za maglu iz uzorka A, poslije uzorkovanja prema slici 1. iz ovog Priloga, ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u stavku 2.2.2. Priloga 5. |
| --- | --- |

Jedno od prednjih svjetala za maglu iz uzorka A, poslije uzorkovanja prema slici 1. iz ovog Priloga, ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u stavku 2.2.2. Priloga 5.

| | Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad. |
| --- | --- |

Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad.

| | Ako ta vrijednost prelazi 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu iz uzorka A. Srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti zabilježenih na oba uzorka ne prelazi 3,0 mrad. |
| --- | --- |

Ako ta vrijednost prelazi 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu iz uzorka A. Srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti zabilježenih na oba uzorka ne prelazi 3,0 mrad.

| | No ako uzorak A nije u skladu s tom vrijednošću od 3,0 mrad, istom se postupku podvrgavaju dva prednja svjetla za maglu iz uzorka B. Ni za jednog od njih vrijednost Δr ne smije prelaziti 3,0 mrad. |
| --- | --- |

No ako uzorak A nije u skladu s tom vrijednošću od 3,0 mrad, istom se postupku podvrgavaju dva prednja svjetla za maglu iz uzorka B. Ni za jednog od njih vrijednost Δr ne smije prelaziti 3,0 mrad.

Slika 1.

---

PRILOG 9.

DEFINICIJA I OŠTRINA GRANICE „SVJETLO-TAMA” I POSTUPAK USMJERAVANJA S POMOĆU TE GRANICE ZA PREDNJA SVJETLA ZA MAGLU RAZREDA „F3”

1.   OPĆENITO

Raspodjela svjetlosne jakosti prednjeg svjetla za maglu obuhvaća granicu „svjetlo-tama” koja omogućuje pravilno namještanje prednjeg svjetla za maglu za fotometrijska mjerenja i usmjeravanje na vozilu. Obilježja granice „svjetlo-tama” u skladu su sa zahtjevima iz stavaka 2. do 4.

2.   OBLIK GRANICE „SVJETLO-TAMA”

Radi vizualnog namještanja prednjeg svjetla za maglu granica „svjetlo-tama” daje vodoravnu crtu za vertikalno namještanje prednjeg svjetla za maglu koja se proteže do 4° na obje strane crte v-v (vidjeti sliku 1.).

Slika 1.

Oblik i položaj granice „svjetlo-tama”

Image

3.   NAMJEŠTANJE PREDNJEG SVJETLA ZA MAGLU

3.1.   Horizontalno namještanje

Granica „svjetlo-tama” ima takav položaj da se projicirani uzorak snopa čini približno simetričnim u odnosu na crtu v-v. Kada je prednje svjetlo za maglu konstruirano za uporabu u parovima ili inače ima asimetričan uzorak snopa, horizontalno ga se namješta prema uputama podnositelja zahtjeva ili na drugi način tako da se granica „svjetlo-tama” čini simetričnom u odnosu na crtu v-v.

3.2.   Vertikalno namještanje

Nakon horizontalnog namještanja prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 3.1. izvodi se vertikalno namještanje tako da se granica „svjetlo-tama” pomiče prema gore od donjeg položaja do crte v-v na 1° ispod crte h-h. Ako horizontalni dio nije ravan nego malo zakrivljen ili nakošen, granica „svjetlo-tama” ne prelazi vertikalni raspon koji tvore dvije vodoravne crte koje se nalaze između 3° lijevo i desno od crte v-v na 0,2° iznad i ispod nazivnog položaja granice „svjetlo-tama” (vidjeti sliku 1.).

| 3.2.1. | Kad se vertikalni položaji triju pokušaja namještanja granice „svjetlo-tama” razlikuju za više od 0,2°, smatra se da horizontalni dio granice „svjetlo-tama” ne osigurava dovoljnu linearnost ili oštrinu za obavljanje vizualnog namještanja. U tom se slučaju sukladnost kvalitete granice „svjetlo-tama” sa zahtjevima ispituje posredno kako slijedi. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kad se vertikalni položaji triju pokušaja namještanja granice „svjetlo-tama” razlikuju za više od 0,2°, smatra se da horizontalni dio granice „svjetlo-tama” ne osigurava dovoljnu linearnost ili oštrinu za obavljanje vizualnog namještanja. U tom se slučaju sukladnost kvalitete granice „svjetlo-tama” sa zahtjevima ispituje posredno kako slijedi.

4.   MJERENJE KVALITETE GRANICE „SVJETLO-TAMA”

4.1.   Mjerenja se obavljaju vertikalnim skaniranjem horizontalnog dijela granice „svjetlo-tama” u kutnim koracima koji ne prelaze 0,05°.

S mjerne udaljenosti od 10 m detektorom promjera približno 10 mm ili

s mjerne udaljenosti od 25 m detektorom promjera približno 30 mm.

Mjerenje kvalitete granice „svjetlo-tama” smatra se prihvatljivim ako su zahtjevi iz stavaka 4.1.1. do 4.1.3. ovog Priloga ispunjeni barem u jednom mjerenju na 10 m ili 25 m.

Mjerna udaljenost na kojoj je provedeno ispitivanje bilježi se pod stavkom 9. izjave u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

Skaniranje se izvodi odozdo prema gore kroz granicu „svjetlo-tama” uzduž okomitih crta na -2,5 i +2,5 od crte v-v. Tako izmjerena kvaliteta granice „svjetlo-tama” u skladu je sa sljedećim zahtjevima:

4.1.1.   vidljiva je samo jedna granica „svjetlo-tama”.

4.1.2.   Oštrina granice „svjetlo-tama”

Pri vertikalnom skaniranju kroz horizontalni dio granice „svjetlo-tama” uzduž okomitih crta na ± 1° od crte v-v, najveća vrijednost izmjerena za faktor oštrine G granice „svjetlo-tama” nije manja od 0,08, gdje je:

Formula

4.1.3.   Linearnost

Dio granice „svjetlo-tama” koji služi vertikalnom namještanju vodoravan je od 3° lijevo do 3° desno crte v-v. Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako se vertikalni položaji točaka infleksije u skladu sa stavkom 3.2 na 3° lijevo i desno od crte v-v ne razlikuju za više od 0,20°.

5.   POSREDNO VERTIKALNO NAMJEŠTANJE

Ako je granica „svjetlo-tama” u skladu s prethodnim zahtjevima za kvalitetu, vertikalno namještanje snopa može se obaviti posredno. U tu se svrhu točka infleksije, gdje je d2 (log E)/dv2 = 0, smješta na crtu v-v i ispod crte h-h. Pomicanje radi mjerenja i namještanja granice „svjetlo-tama” ide od ispod nazivnog položaja prema gore.

---

PRILOG 10.

PREGLED RADNIH RAZDOBLJA KOJA SE ODNOSE NA ISPITIVANJE STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

| Kratice | : | P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

  D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

  F: prednje svjetlo za maglu |
| --- | --- | --- |

Kratice

:

P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

F: prednje svjetlo za maglu

Sva sljedeća udružena glavna svjetla i prednja svjetla za maglu, zajedno s dodanim simbolima za označivanje, navedena su kao primjeri koji nisu iscrpni.

| | : znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja. |
| --- | --- |

Image

: znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja.

| 1. | P ili D ili F (HC ili HR ili B ili F3) |
| --- | --- |

1.

P ili D ili F (HC ili HR ili B ili F3)

Image

| 2. | P+F (HC B ili F3) |
| --- | --- |

2.

P+F (HC B ili F3)

Image

| 3. | P+F (HC B ili F3/) ili HC/B ili F3 |
| --- | --- |

3.

P+F (HC B ili F3/) ili HC/B ili F3

Image

| 4. | D+F (HR B ili F3) ili D1+D2+F (HR B ili F3) |
| --- | --- |

4.

D+F (HR B ili F3) ili D1+D2+F (HR B ili F3)

Image

| 5. | D+F (HR B ili F3/) ili D1+D2+F (HR B ili F3/) |
| --- | --- |

5.

D+F (HR B ili F3/) ili D1+D2+F (HR B ili F3/)

Image

| 6. | P+D+F (HCR B ili F3) ili P+D1+D2+F (HCR HR B ili F3) |
| --- | --- |

6.

P+D+F (HCR B ili F3) ili P+D1+D2+F (HCR HR B ili F3)

Image

| 7. | P+D+F (HC/R B ili F3) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B ili F3) |
| --- | --- |

7.

P+D+F (HC/R B ili F3) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B ili F3)

Image

| 8. | P+D+F (HCR B ili F3/) ili P+D1+D2+F (HCR HR B ili F3/) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (HCR B ili F3/) ili P+D1+D2+F (HCR HR B ili F3/)

Image

| 9. | P+D+F (HC/R B ili F3/) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B ili F3/) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (HC/R B ili F3/) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B ili F3/)

Image

---

PRILOG 11.

REFERENTNO SREDIŠTE

Image

Ova neobvezna oznaka referentnog središta postavlja se na leću, i to na njezino sjecište s referentnom osi prednjeg svjetla za maglu.

Prethodni crtež prikazuje oznaku referentnog središta kako je projicirano na ravninu koja je uglavnom tangencijalna na leću oko središta kruga. Crte koje tvore ovu oznaku mogu biti pune ili točkaste.

---

PRILOG 12.

ZAHTJEVI U SLUČAJU UPORABE LED MODULA ILI SVJETLOSNIH GENERATORA

1.   OPĆI ZAHTJEVI

| 1.1. | Kada se ispituje s dostavljenim elektroničkim uređajima za upravljanje izvorom svjetlosti (ako ih ima), svaki dostavljeni uzorak LED modula ili svjetlosnog generatora u skladu je s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

Kada se ispituje s dostavljenim elektroničkim uređajima za upravljanje izvorom svjetlosti (ako ih ima), svaki dostavljeni uzorak LED modula ili svjetlosnog generatora u skladu je s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika.

| 1.2. | LED moduli ili svjetlosni generatori konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadržavaju dobra radna svojstva. Usto, ne smiju imati nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke. |
| --- | --- |

1.2.

LED moduli ili svjetlosni generatori konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadržavaju dobra radna svojstva. Usto, ne smiju imati nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke.

| 1.3. | LED moduli ili svjetlosni generatori onemogućuju neovlaštene zahvate. |
| --- | --- |

1.3.

LED moduli ili svjetlosni generatori onemogućuju neovlaštene zahvate.

| 1.4. | Zamjenjivi LED moduli konstruirani su tako da:






  1.4.1. | su fotometrijski zahtjevi za svjetlo ispunjeni i poslije vađenja i zamjene modula; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Zamjenjivi LED moduli konstruirani su tako da:

1.4.1.

su fotometrijski zahtjevi za svjetlo ispunjeni i poslije vađenja i zamjene modula;

| 1.4.2. | neidentične LED module unutar istog kućišta svjetla nije moguće međusobno zamjenjivati. |
| --- | --- |

1.4.2.

neidentične LED module unutar istog kućišta svjetla nije moguće međusobno zamjenjivati.

| 1.5. | U slučaju LED modula:






  1.5.1. | geometrijski položaj i dimenzije elemenata za optičko zračenje i zaštitu, ako ih ima, u skladu su s podacima na dostavljenom tehničkom listu; |
| --- | --- | --- |

1.5.

U slučaju LED modula:

1.5.1.

geometrijski položaj i dimenzije elemenata za optičko zračenje i zaštitu, ako ih ima, u skladu su s podacima na dostavljenom tehničkom listu;

| 1.5.2. | mjerenje se izvodi pri ispitnom naponu optičkim metodama kroz prozirnu opnu nakon starenja s izvorom svjetlosti koji napaja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti; |
| --- | --- |

1.5.2.

mjerenje se izvodi pri ispitnom naponu optičkim metodama kroz prozirnu opnu nakon starenja s izvorom svjetlosti koji napaja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti;

| 1.5.3. | položaj, dimenzije i propuštanje pruga ili štitova, ako ih ima, u skladu su s dostavljenim tehničkim listom. |
| --- | --- |

1.5.3.

položaj, dimenzije i propuštanje pruga ili štitova, ako ih ima, u skladu su s dostavljenim tehničkim listom.

2.   PROIZVODNJA

| 2.1. | Prozirna opna (npr. balon) izvora svjetlosti nema nikakve ogrebotine ni mrlje koje mu mogu narušiti učinkovitost i optičko djelovanje. |
| --- | --- |

2.1.

Prozirna opna (npr. balon) izvora svjetlosti nema nikakve ogrebotine ni mrlje koje mu mogu narušiti učinkovitost i optičko djelovanje.

| 2.2. | U slučaju LED modula ili svjetlosnih generatora:






  2.2.1. | svjetleće diode LED modula opremljene su odgovarajućim elementima za pričvršćivanje; |
| --- | --- | --- |

2.2.

U slučaju LED modula ili svjetlosnih generatora:

2.2.1.

svjetleće diode LED modula opremljene su odgovarajućim elementima za pričvršćivanje;

| 2.2.2. | elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni za izvore svjetlosti i LED modul; |
| --- | --- |

2.2.2.

elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni za izvore svjetlosti i LED modul;

| 2.2.3. | izvor svjetlosti u svjetlosnom generatoru opremljen je odgovarajućim elementima za pričvršćivanje; |
| --- | --- |

2.2.3.

izvor svjetlosti u svjetlosnom generatoru opremljen je odgovarajućim elementima za pričvršćivanje;

| 2.2.4. | elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni za izvore svjetlosti i svjetlosni generator. |
| --- | --- |

2.2.4.

elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni za izvore svjetlosti i svjetlosni generator.

3.   ISPITNI UVJETI

3.1.   Primjena i relaksacija

3.1.1.   Svi se uzorci ispituju kako je navedeno u stavku 4.

3.1.2.   Tipovi izvora svjetlosti odgovaraju definicijama iz stavka 2.7.1. Pravilnika br. 48, posebno u pogledu elementa vidljivog zračenja. Drugi tipovi izvora svjetlosti nisu dopušteni.

3.1.3.   Radni uvjeti

Radni uvjeti LED modula ili svjetlosnog generatora:

| 3.1.3.1. | Svi uzorci ispituju se u uvjetima navedenima u stavku 6.4.1.4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Svi uzorci ispituju se u uvjetima navedenima u stavku 6.4.1.4. ovog Pravilnika.

| 3.1.3.2. | Ako nije drukčije navedeno u ovom Prilogu, LED moduli ili svjetlosni generatori ispituju se unutar prednjeg svjetla za maglu koje dostavi proizvođač. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Ako nije drukčije navedeno u ovom Prilogu, LED moduli ili svjetlosni generatori ispituju se unutar prednjeg svjetla za maglu koje dostavi proizvođač.

3.1.4.   Temperatura okoline

Za mjerenje električnih i fotometrijskih obilježja prednje svjetlo za maglu radi u suhoj i mirnoj okolini pri okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C.

3.1.5.   U slučaju svjetlosnih generatora:

3.1.5.1.   Napajanje električnom energijom

Napajanje za ispitivanja pokretanja i početka rada dovoljno je da se osigura brz porast velikostrujnog impulsa.

3.1.5.2.   Položaj gorenja

Položaj gorenja odgovara onom koji navede podnositelj. Položaji starenja i ispitivanja jednaki su. Ako svjetlo slučajno svijetli u pogrešnom smjeru, prije početka mjerenja ponovno se podvrgava starenju. Tijekom starenja i mjerenja u prostoru koji označi podnositelj zahtjeva ne smije biti električki vodljivih predmeta. Usto, izbjegavaju se rasipna magnetska polja.

3.2.   Starenje

3.2.1.   LED moduli ili svjetlosni generatori podvrgavaju se starenju.

3.2.2.   Sljedeća se ispitivanja izvode nakon starenja s LED modulima ili svjetlosnim generatorima pri ispitnom naponu s izvorom svjetlosti koji napaja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti.

3.2.3.   LED moduli

Na zahtjev podnositelja zahtjeva LED moduli prije početka ispitivanja rade 15 h i zatim ih se hladi na temperaturu okoline kako je određeno u ovom Pravilniku.

3.2.4.   Žarulje sa žarnom niti

Žarulje sa žarnom niti najprije se izlažu starenju na svojem ispitnom naponu otprilike jedan sat. Kod žarulja s dvjema žarnim nitima svaku se žarnu nit odvojeno izlaže starenju.

3.2.5.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu

Osim ispitivanja pokretanja, sva se ispitivanja provode s izvorima svjetlosti koji su starjeli najmanje 15 ciklusa sa sljedećim taktom uklapanja: 45 minuta uključeno, 15 sekundi isključeno, pet minuta uključeno, deset minuta isključeno.

4.   POSEBNA ISPITIVANJA

Žarulje sa žarnom niti homologirane u skladu s Pravilnikom br. 37, izvori svjetlosti s izbojem u plinu homologirani u skladu s Pravilnikom br. 99 i LED moduli izuzimaju se iz ispitivanja iz stavaka 4.3.1. i 4.3.2.

4.2.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu

Ispitivanje pokretanja obavlja se na izvorima svjetlosti koji nisu starjeli i prije ispitivanja nisu radili najmanje 24 sata. Izvor svjetlosti pokreće se neposredno i ostaje svijetliti.

4.3.   Početak rada

4.3.1.   Žarulje sa žarnom niti ne podliježu tom ispitivanju.

4.3.2.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu

Ispitivanje početka rada obavlja se na izvorima svjetlosti koji prije ispitivanja nisu radili najmanje jedan sat. Prednje svjetlo za maglu postiže barem u točki 0°, 2,5 °D na crti 6 svjetlosnu jakost:

| | nakon jedne sekunde: 25 posto ciljanoga svjetlosnog toka; |
| --- | --- |

nakon jedne sekunde: 25 posto ciljanoga svjetlosnog toka;

| | nakon četiri sekunde: 80 posto ciljanoga svjetlosnog toka. |
| --- | --- |

nakon četiri sekunde: 80 posto ciljanoga svjetlosnog toka.

| | Ciljani svjetlosni tok naveden je na dostavljenom tehničkom listu. |
| --- | --- |

Ciljani svjetlosni tok naveden je na dostavljenom tehničkom listu.

4.4.   Toplo ponovno paljenje

4.4.1.   Žarulje sa žarnom niti ne podliježu tom ispitivanju.

4.4.2.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu

Izvor svjetlosti pokreće se i 15 minuta radi s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti na ispitnom naponu. Pogonski napon elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti zatim se isključi na deset sekundi pa ponovno uključi. Izvor svjetlosti ponovno se pokreće neposredno nakon što je bio isključen deset sekundi. Nakon jedne sekunde izvor svjetlosti emitira najmanje 80 posto svojega ciljanoga svjetlosnog toka.

4.5.   Prikazivanje boje

4.5.1.   Sadržaj crvene boje

Najmanji sadržaj crvene boje svjetlosti iz LED modula ili svjetlosnog generatora takav je da vrijedi:

Formula

gdje je:

| Ee (λ) (jedinica: W) | spektralna raspodjela ozračenja; |
| --- | --- |
| V(λ) (jedinica: 1) | spektralna svjetlosna učinkovitost; |
| λ (jedinica: nm) | valna duljina. |

Ee (λ) (jedinica: W)

spektralna raspodjela ozračenja;

V(λ) (jedinica: 1)

spektralna svjetlosna učinkovitost;

λ (jedinica: nm)

valna duljina.

Ta se vrijednost izračunava s pomoću intervala od jednog nanometra.

4.6.   Ultraljubičasto zračenje

UV zračenje LED modula ili svjetlosnog generatora takvo je da vrijedi:

Formula

gdje je:

| S(λ)(jedinica: 1) | spektralna težinska funkcija; |
| --- | --- |
| km = | 683 lm/W najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja. |

S(λ)(jedinica: 1)

spektralna težinska funkcija;

km =

683 lm/W najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja.

(Za definicije drugih simbola vidjeti stavak 4.5.1.)

Ta se vrijednost izračunava s pomoću intervala od jednog nanometra. UV zračenje vrednuje se prema vrijednostima navedenima u sljedećoj tablici UV:

Tablica UV

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Vrijednosti u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”. Izabrane su valne duljine (u nanometrima) reprezentativne; druge vrijednosti treba umetnuti.

4.7.   Temperaturna postojanost

4.7.1.   Svjetlosna jakost

| 4.7.1.1. | Žarulje sa žarnom niti i izvori svjetlosti s izbojem u plinu ne podliježu tom ispitivanju. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Žarulje sa žarnom niti i izvori svjetlosti s izbojem u plinu ne podliježu tom ispitivanju.

| 4.7.1.2. | Fotometrijsko mjerenje obavlja se na sobnoj temperaturi nakon jedne minute rada uređaja. Mjerna točka je 0° horizontalno i 2,5 °D vertikalno. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Fotometrijsko mjerenje obavlja se na sobnoj temperaturi nakon jedne minute rada uređaja. Mjerna točka je 0° horizontalno i 2,5 °D vertikalno.

| 4.7.1.3. | Svjetlo radi do nastupa fotometrijske stabilnosti. Trenutak u kojem je fotometrija stabilna određen je kao vremenska točka u kojoj je promjena fotometrijske vrijednosti manja od tri posto u 15-minutnom razdoblju. Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, obavlja se usmjeravanje za potpunu fotometriju u skladu sa zahtjevima za taj uređaj. Fotometrija se obavlja u svim ispitnim točkama za taj uređaj. |
| --- | --- |

4.7.1.3.

Svjetlo radi do nastupa fotometrijske stabilnosti. Trenutak u kojem je fotometrija stabilna određen je kao vremenska točka u kojoj je promjena fotometrijske vrijednosti manja od tri posto u 15-minutnom razdoblju. Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, obavlja se usmjeravanje za potpunu fotometriju u skladu sa zahtjevima za taj uređaj. Fotometrija se obavlja u svim ispitnim točkama za taj uređaj.

| 4.7.1.4. | Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, izračunava se omjer između vrijednosti fotometrijskih ispitnih točaka određenih u stavku 4.7.1.2. i vrijednosti određenih u stavku 4.7.1.3. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, izračunava se omjer između vrijednosti fotometrijskih ispitnih točaka određenih u stavku 4.7.1.2. i vrijednosti određenih u stavku 4.7.1.3.

| 4.7.1.5. | Izračunani omjer iz stavka 4.7.1.4. primjenjuje na svaku preostalu ispitnu točku radi izrade nove fotometrijske tablice koja opisuje potpunu fotometriju na temelju jednominutnog rada. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Izračunani omjer iz stavka 4.7.1.4. primjenjuje na svaku preostalu ispitnu točku radi izrade nove fotometrijske tablice koja opisuje potpunu fotometriju na temelju jednominutnog rada.

| 4.7.1.6. | Vrijednosti osvjetljenja izmjerene nakon jedne minute i nakon nastupa fotometrijske stabilnosti u skladu su sa zahtijevanima najmanjim i najvećim vrijednostima. |
| --- | --- |

4.7.1.6.

Vrijednosti osvjetljenja izmjerene nakon jedne minute i nakon nastupa fotometrijske stabilnosti u skladu su sa zahtijevanima najmanjim i najvećim vrijednostima.

4.7.2.   Boja

Boja emitirane svjetlosti utvrđena nakon jednominutnog rada i nakon 30-minutnog rada u oba se primjera nalazi unutar propisanih granica za boje.

---

| 22.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 250/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 250/67

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u posljednjem izdanju UNECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na internetskoj stranici: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 112 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba i opremljena su žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune 4. seriji izmjena 01 – dan stupanja na snagu: 15. srpnja 2013.

SADRŽAJ

A.   Administrativne odredbe

Područje primjene

| 1. | Definicije |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zahtjev za homologaciju glavnog svjetla |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

B.   Tehnički zahtjevi za glavna svjetla

| 5. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvjetljivanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Boja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ocjena smetnje |
| --- | --- |

8.

C.   Ostale administrativne odredbe

| 9. | Preinaka tipa glavnog svjetla i proširenje homologacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja i tijela za homologaciju tipa |
| --- | --- |

13.

| 14. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

14.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primjeri izgleda homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sferni koordinatni mjerni sustav i položaji ispitnih točaka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ispitivanja stabilnosti fotometrijskih obilježja glavnih svjetala u radu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahtjevi za svjetla s lećama od plastike – ispitivanje uzoraka leće ili materijala i potpunih svjetala |
| --- | --- |

6.

| 7. | Najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pregled radnih razdoblja koja se odnose na ispitivanje stabilnosti fotometrijskih obilježja |
| --- | --- |

8.

| 9. | Provjera granice „svjetlo-tama” s pomoću instrumenata za glavna svjetla za kratki svjetlosni snop |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zahtjevi za LED module i glavna svjetla s LED modulima |
| --- | --- |

10.

| 11. | Opći prikaz za glavni kratki svjetlosni snop i elemente snopa te povezane mogućnosti za svjetlosni izvor |
| --- | --- |

11.

A.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

PODRUČJE PRIMJENE (1)

Ovaj se Pravilnik odnosi na glavna svjetla za vozila kategorija L, M, N, O i T (2).

1.   DEFINICIJE

Za potrebe ove Uredbe:

| 1.1. | „leća” znači krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice), koji propušta svjetlost kroz osvjetljavajuću površinu; |
| --- | --- |

1.1.

„leća” znači krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice), koji propušta svjetlost kroz osvjetljavajuću površinu;

| 1.2. | „prevlaka” znači proizvod ili proizvodi koji se u jednom ili više slojeva nanose na vanjsku površinu leće; |
| --- | --- |

1.2.

„prevlaka” znači proizvod ili proizvodi koji se u jednom ili više slojeva nanose na vanjsku površinu leće;

| 1.3. | „glavna svjetla različitih tipova” znači glavna svjetla koja se razlikuju prema sljedećim bitnim obilježjima:






  1.3.1. | trgovačkom nazivu ili oznaci; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„glavna svjetla različitih tipova” znači glavna svjetla koja se razlikuju prema sljedećim bitnim obilježjima:

1.3.1.

trgovačkom nazivu ili oznaci;

| 1.3.2. | obilježjima optičkog sustava; |
| --- | --- |

1.3.2.

obilježjima optičkog sustava;

| 1.3.3. | dodanim ili izostavljenim dijelovima koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem; |
| --- | --- |

1.3.3.

dodanim ili izostavljenim dijelovima koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem;

| 1.3.4. | prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom ili za oba prometna sustava; |
| --- | --- |

1.3.4.

prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom ili za oba prometna sustava;

| 1.3.5. | tipovima proizvedenog svjetla (kratko ili dugo svjetlo ili oba); |
| --- | --- |

1.3.5.

tipovima proizvedenog svjetla (kratko ili dugo svjetlo ili oba);

| 1.3.6. | kategoriji žarulja sa žarnom niti i/ili posebnim identifikacijskim kodovima LED modula; |
| --- | --- |

1.3.6.

kategoriji žarulja sa žarnom niti i/ili posebnim identifikacijskim kodovima LED modula;

| 1.3.7. | međutim, smatra se da su uređaj namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila istog tipa. |
| --- | --- |

1.3.7.

međutim, smatra se da su uređaj namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila istog tipa.

| 1.4. | „glavna svjetla različitih ‚razreda’ (A ili B)” znači glavna svjetla određena posebnim fotometrijskim odredbama; |
| --- | --- |

1.4.

„glavna svjetla različitih ‚razreda’ (A ili B)” znači glavna svjetla određena posebnim fotometrijskim odredbama;

| 1.5. | Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

1.5.

Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

| 1.6. | Upućivanja na standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti u ovom Pravilniku i na Pravilnik br. 37 odnose se na Pravilnik br. 37. i njegovu seriju izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

1.6.

Upućivanja na standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti u ovom Pravilniku i na Pravilnik br. 37 odnose se na Pravilnik br. 37. i njegovu seriju izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

2.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU GLAVNOG SVJETLA

| 2.1. | Zahtjev za homologaciju podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U njemu se navodi:






  2.1.1. | je li glavno svjetlo istodobno namijenjeno za emitiranje kratkog i dugog svjetla ili samo jednog od njih; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Zahtjev za homologaciju podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U njemu se navodi:

2.1.1.

je li glavno svjetlo istodobno namijenjeno za emitiranje kratkog i dugog svjetla ili samo jednog od njih;

| 2.1.2. | ako je glavno svjetlo namijenjeno za emitiranje kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju lijevom i desnom stranom ili samo lijevom ili samo desnom stranom; |
| --- | --- |

2.1.2.

ako je glavno svjetlo namijenjeno za emitiranje kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju lijevom i desnom stranom ili samo lijevom ili samo desnom stranom;

| 2.1.3. | ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se može namještati, položaj(e) ugradnje glavnog svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu središnju ravninu vozila; |
| --- | --- |

2.1.3.

ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se može namještati, položaj(e) ugradnje glavnog svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu središnju ravninu vozila;

| 2.1.4. | odnosi li se na glavno svjetlo razreda A ili B; |
| --- | --- |

2.1.4.

odnosi li se na glavno svjetlo razreda A ili B;

| 2.1.5. | kategorija upotrijebljenih žarulja sa žarnom niti kako je navedeno u Pravilniku br. 37 i njegovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju i/ili posebni identifikacijski kodovi izvora svjetlosti za LED module, ako postoje; |
| --- | --- |

2.1.5.

kategorija upotrijebljenih žarulja sa žarnom niti kako je navedeno u Pravilniku br. 37 i njegovim serijama izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju i/ili posebni identifikacijski kodovi izvora svjetlosti za LED module, ako postoje;

| 2.2. | Svakom se homologacijskom zahtjevu prilažu:






  2.2.1. | crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omogućuju prepoznavanje tipa i prikazuju prednji pogled glavnog svjetla, s detaljima orebrenja leće ako ga ima te poprečni presjek. Na crtežima se prikazuje prostor rezerviran za homologacijsku oznaku, a u slučaju LED modula i prostor rezerviran za posebne identifikacijske kodove modula;






  2.2.1.1. | ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se može namještati, označen položaje ugradnje glavnog svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu središnju ravninu vozila; ako je glavno svjetlo namijenjeno za upotrebu samo u tim položajima; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Svakom se homologacijskom zahtjevu prilažu:

2.2.1.

crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omogućuju prepoznavanje tipa i prikazuju prednji pogled glavnog svjetla, s detaljima orebrenja leće ako ga ima te poprečni presjek. Na crtežima se prikazuje prostor rezerviran za homologacijsku oznaku, a u slučaju LED modula i prostor rezerviran za posebne identifikacijske kodove modula;

2.2.1.1.

ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se može namještati, označen položaje ugradnje glavnog svjetla u odnosu na tlo i uzdužnu središnju ravninu vozila; ako je glavno svjetlo namijenjeno za upotrebu samo u tim položajima;

| 2.2.2. | sažet tehnički opis koji sadržava, u slučaju kada glavno svjetlo služi za osvjetljivanje zavoja, krajnje položaje u skladu sa stavkom 6.2.7. u nastavku. U slučaju LED modula to obuhvaća:






  (a) | kratku tehničku specifikaciju LED modula; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

sažet tehnički opis koji sadržava, u slučaju kada glavno svjetlo služi za osvjetljivanje zavoja, krajnje položaje u skladu sa stavkom 6.2.7. u nastavku. U slučaju LED modula to obuhvaća:

(a)

kratku tehničku specifikaciju LED modula;

| (b) | crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv ili nije; |
| --- | --- |

(b)

crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv ili nije;

| (c) | u slučaju elektroničkog uređaja za regulaciju izvora svjetlosti, podatke o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju elektroničkog uređaja za regulaciju izvora svjetlosti, podatke o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje;

| 2.2.3. | dva uzorka svakog tipa glavnog svjetla, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila; |
| --- | --- |

2.2.3.

dva uzorka svakog tipa glavnog svjetla, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila;

| 2.2.4. | za ispitivanje plastike od koje su leće načinjene:






  2.2.4.1. | četrnaest leća;






  2.2.4.1.1. | deset od tih leća može se zamijeniti s deset uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te jedno uglavnom ravno područje (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) u sredini od najmanje 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

za ispitivanje plastike od koje su leće načinjene:

2.2.4.1.

četrnaest leća;

2.2.4.1.1.

deset od tih leća može se zamijeniti s deset uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te jedno uglavnom ravno područje (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) u sredini od najmanje 15 × 15 mm;

| 2.2.4.1.2. | svaka takva leća ili uzorak materijala proizvodi se metodom koja se primjenjuje u serijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

svaka takva leća ili uzorak materijala proizvodi se metodom koja se primjenjuje u serijskoj proizvodnji;

| 2.2.4.2. | reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s uputama proizvođača; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s uputama proizvođača;

| 2.2.5. | za ispitivanje otpornosti plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost na UV zračenje LED modula u glavnom svjetlu:






  2.2.5.1. | po jedan uzorak svakog odgovarajućeg materijala koji se upotrebljava u glavnom svjetlu ili jedan uzorak glavnog svjetla koji ih sadržava. Svi uzorci materijala imaju jednak izgled i, ako postoji, jednaku površinsku obradu kao što je predviđeno za glavno svjetlo koje treba homologirati; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

za ispitivanje otpornosti plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost na UV zračenje LED modula u glavnom svjetlu:

2.2.5.1.

po jedan uzorak svakog odgovarajućeg materijala koji se upotrebljava u glavnom svjetlu ili jedan uzorak glavnog svjetla koji ih sadržava. Svi uzorci materijala imaju jednak izgled i, ako postoji, jednaku površinsku obradu kao što je predviđeno za glavno svjetlo koje treba homologirati;

| 2.2.5.2. | ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju samo tipovi LED modula s niskim UV zračenjem kako je određeno u Prilogu 10. ovog Pravilnika ili ako se poduzmu mjere zaštite odgovarajućih dijelova glavnog svjetla od UV zračenja, npr. staklenim filtrima; |
| --- | --- |

2.2.5.2.

ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju samo tipovi LED modula s niskim UV zračenjem kako je određeno u Prilogu 10. ovog Pravilnika ili ako se poduzmu mjere zaštite odgovarajućih dijelova glavnog svjetla od UV zračenja, npr. staklenim filtrima;

| 2.2.6. | jedan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

2.2.6.

jedan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je primjenjivo;

| 2.3. | Materijalima od kojih su izrađene leće i prevlake, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i prevlaka ako su već ispitani. |
| --- | --- |

2.3.

Materijalima od kojih su izrađene leće i prevlake, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i prevlaka ako su već ispitani.

3.   OZNAKE

| 3.1. | Glavna svjetla dostavljena za homologaciju imaju trgovački naziv ili oznaku podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

3.1.

Glavna svjetla dostavljena za homologaciju imaju trgovački naziv ili oznaku podnositelja zahtjeva.

| 3.2. | Na leći i na kućištu (3) imaju dovoljno velike prostore za homologacijsku oznaku i dodatne simbole navedene u stavku 4.; ti se prostori naznačuju na crtežima iz stavka 2.2.1. |
| --- | --- |

3.2.

Na leći i na kućištu (3) imaju dovoljno velike prostore za homologacijsku oznaku i dodatne simbole navedene u stavku 4.; ti se prostori naznačuju na crtežima iz stavka 2.2.1.

| 3.3. | Glavna svjetla za kratki svjetlosni snop konstruirana da ispunjavaju zahtjeve za promet lijevom i desnom stranom imaju oznake koje označavaju dvije postavke optičke jedinice ili LED modula na vozilu ili žarulje sa žarnom niti na reflektoru; te se oznake sastoje od slova „R/D” za položaj za promet desnom stranom i slova „L/G” za položaj za promet lijevom stranom. |
| --- | --- |

3.3.

Glavna svjetla za kratki svjetlosni snop konstruirana da ispunjavaju zahtjeve za promet lijevom i desnom stranom imaju oznake koje označavaju dvije postavke optičke jedinice ili LED modula na vozilu ili žarulje sa žarnom niti na reflektoru; te se oznake sastoje od slova „R/D” za položaj za promet desnom stranom i slova „L/G” za položaj za promet lijevom stranom.

| 3.4. | U slučaju svjetala s LED modulom (modulima) svjetlo nosi oznaku nazivnog napona i nazivne snage te poseban identifikacijski kôd za modul izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

3.4.

U slučaju svjetala s LED modulom (modulima) svjetlo nosi oznaku nazivnog napona i nazivne snage te poseban identifikacijski kôd za modul izvora svjetlosti.

| 3.5. | LED moduli dostavljeni sa zahtjevom za homologaciju svjetla imaju:






  3.5.1. | trgovački naziv ili marku podnositelja zahtjeva. Ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva; |
| --- | --- | --- |

3.5.

LED moduli dostavljeni sa zahtjevom za homologaciju svjetla imaju:

3.5.1.

trgovački naziv ili marku podnositelja zahtjeva. Ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva;

| 3.5.2. | posebni identifikacijski kôd modula. Ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva.
  Posebni identifikacijski kôd čine početna slova „MD” za „MODUL” za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga, kako je propisano stavkom 4.2.1. u nastavku i, u slučaju upotrebe nekoliko različitih modula svjetlosnog izvora, dodatni simboli ili znakovi Posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 2.2.1. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake pripadaju istom podnositelju; |
| --- | --- |

3.5.2.

posebni identifikacijski kôd modula. Ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva.

Posebni identifikacijski kôd čine početna slova „MD” za „MODUL” za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga, kako je propisano stavkom 4.2.1. u nastavku i, u slučaju upotrebe nekoliko različitih modula svjetlosnog izvora, dodatni simboli ili znakovi Posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 2.2.1. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake pripadaju istom podnositelju;

| 3.5.3. | ako LED moduli nisu zamjenjivi, oznake za LED module nisu potrebne. |
| --- | --- |

3.5.3.

ako LED moduli nisu zamjenjivi, oznake za LED module nisu potrebne.

| 3.6. | Ako se za upravljanje LED modulom (modulima) upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, označuje ga se njegovim posebnim identifikacijskim kôdom (kôdovima), nazivnim ulaznim naponom i snagom. |
| --- | --- |

3.6.

Ako se za upravljanje LED modulom (modulima) upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, označuje ga se njegovim posebnim identifikacijskim kôdom (kôdovima), nazivnim ulaznim naponom i snagom.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Općenito

| 4.1.1. | Ako svi uzorci tipa glavnog svjetla dostavljeni u skladu sa stavkom 2. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ako svi uzorci tipa glavnog svjetla dostavljeni u skladu sa stavkom 2. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija.

| 4.1.2. | Kada udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve iz više od jednog pravilnika, može se postaviti jedna međunarodna homologacijska oznaka pod uvjetom da svako od udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala ispunjava odredbe koje se na njega odnose. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kada udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve iz više od jednog pravilnika, može se postaviti jedna međunarodna homologacijska oznaka pod uvjetom da svako od udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala ispunjava odredbe koje se na njega odnose.

| 4.1.3. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu glavnog svjetla obuhvaćenog ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.1.3.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu glavnog svjetla obuhvaćenog ovim Pravilnikom.

| 4.1.4. | Obavijest o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa glavnog svjetla u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku, s navodima u skladu sa stavkom 2.2.1.1.






  4.1.4.1. | Ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se namješta i ako se to glavno svjetlo treba upotrebljavati samo u položajima ugradnje u skladu s uputama u stavku 2.2.1.1., homologacijska služba obvezuje podnositelja zahtjeva da korisnika na prikladan način obavijesti o ispravnim položajima za ugradnju. |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Obavijest o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa glavnog svjetla u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku, s navodima u skladu sa stavkom 2.2.1.1.

4.1.4.1.

Ako je glavno svjetlo opremljeno reflektorom koji se namješta i ako se to glavno svjetlo treba upotrebljavati samo u položajima ugradnje u skladu s uputama u stavku 2.2.1.1., homologacijska služba obvezuje podnositelja zahtjeva da korisnika na prikladan način obavijesti o ispravnim položajima za ugradnju.

| 4.1.5. | Uz oznaku propisanu u stavku 3.1. na svako se glavno svjetlo u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika, u prostore iz stavka 3.2., postavlja homologacijska oznaka opisana u stavcima 4.2. i 4.3. |
| --- | --- |

4.1.5.

Uz oznaku propisanu u stavku 3.1. na svako se glavno svjetlo u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika, u prostore iz stavka 3.2., postavlja homologacijska oznaka opisana u stavcima 4.2. i 4.3.

4.2.   Sastav homologacijske oznake

Homologacijska oznaka sastoji se od:

| 4.2.1. | međunarodne homologacijske oznake koja obuhvaća:






  4.2.1.1. | krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

međunarodne homologacijske oznake koja obuhvaća:

4.2.1.1.

krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4);

| 4.2.1.2. | homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3.; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3.;

| 4.2.2. | sljedećeg dodatnog simbola (ili više njih):






  4.2.2.1. | na glavnim svjetlima koja ispunjavaju samo zahtjeve za promet lijevom stranom, vodoravne strelice koja pokazuje nadesno od promatrača koji gleda u glavno svjetlo, tj. na stranu ceste na kojoj se odvija promet; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

sljedećeg dodatnog simbola (ili više njih):

4.2.2.1.

na glavnim svjetlima koja ispunjavaju samo zahtjeve za promet lijevom stranom, vodoravne strelice koja pokazuje nadesno od promatrača koji gleda u glavno svjetlo, tj. na stranu ceste na kojoj se odvija promet;

| 4.2.2.2. | na glavnim svjetlima konstruiranim da ispunjavaju zahtjeve za oba prometna sustava s pomoću odgovarajućeg namještanja optičke jedinice, žarulje sa žarnom niti ili LED modula, vodoravne strelice s vrhom na oba kraja, pri čemu su vrhovi usmjereni ulijevo i nadesno; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

na glavnim svjetlima konstruiranim da ispunjavaju zahtjeve za oba prometna sustava s pomoću odgovarajućeg namještanja optičke jedinice, žarulje sa žarnom niti ili LED modula, vodoravne strelice s vrhom na oba kraja, pri čemu su vrhovi usmjereni ulijevo i nadesno;

| 4.2.2.3. | na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na samo kratki svjetlosni snop, slova „C” za glavno svjetlo razreda A ili „HC” za glavno svjetlo razreda B; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na samo kratki svjetlosni snop, slova „C” za glavno svjetlo razreda A ili „HC” za glavno svjetlo razreda B;

| 4.2.2.4. | na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na samo dugi svjetlosni snop, slova „R” za glavno svjetlo razreda A ili „HR” za glavno svjetlo razreda B; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na samo dugi svjetlosni snop, slova „R” za glavno svjetlo razreda A ili „HR” za glavno svjetlo razreda B;

| 4.2.2.5. | na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na dugi i kratki svjetlosni snop, slova „CR” za glavno svjetlo razreda A ili „HCR” za glavno svjetlo razreda B; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na dugi i kratki svjetlosni snop, slova „CR” za glavno svjetlo razreda A ili „HCR” za glavno svjetlo razreda B;

| 4.2.2.6. | na glavnim svjetlima s ugrađenom plastičnom lećom, blizu simbola propisanih u stavcima 4.2.2.3. do 4.2.2.5. dodaje se skupina slova „PL”; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

na glavnim svjetlima s ugrađenom plastičnom lećom, blizu simbola propisanih u stavcima 4.2.2.3. do 4.2.2.5. dodaje se skupina slova „PL”;

| 4.2.2.7. | na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na dugo svjetlo, oznake najveće svjetlosne jakosti izražene referentnom oznakom, kako je određeno u stavku 6.3.4., u blizini kruga oko slova „E”;
  U slučaju udruženih ili uzajamno povezanih glavnih svjetala za dugi svjetlosni snop oznaka najveće ukupne svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova izražava se kako je prethodno navedeno. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

na glavnim svjetlima koja zahtjeve iz ovog Pravilnika ispunjavaju s obzirom na dugo svjetlo, oznake najveće svjetlosne jakosti izražene referentnom oznakom, kako je određeno u stavku 6.3.4., u blizini kruga oko slova „E”;

U slučaju udruženih ili uzajamno povezanih glavnih svjetala za dugi svjetlosni snop oznaka najveće ukupne svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova izražava se kako je prethodno navedeno.

| 4.2.3. | u svim se slučajevima na homologacijskim obrascima i izjavama što se šalju državama strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik navodi odgovarajući način rada koji se upotrebljavao u postupku ispitivanja u skladu sa stavkom 1.1.1.1. Priloga 4. i dopušteni napon(i) u skladu sa stavkom 1.1.1.2. Priloga 4.
  U odgovarajućim slučajevima uređaj se obilježuje na sljedeći način:






  4.2.3.1. | na glavnim svjetlima koja ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika i konstruirana su tako da žarulja sa žarnom niti ili LED modul (moduli) što emitira kratki svjetlosni snop ne svijetli istodobno s bilo kojom drugom rasvjetnom funkcijom s kojom može biti uzajamno povezan, iza simbola glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop na homologacijskoj oznaci dodaje se kosa crta (/); |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

u svim se slučajevima na homologacijskim obrascima i izjavama što se šalju državama strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik navodi odgovarajući način rada koji se upotrebljavao u postupku ispitivanja u skladu sa stavkom 1.1.1.1. Priloga 4. i dopušteni napon(i) u skladu sa stavkom 1.1.1.2. Priloga 4.

U odgovarajućim slučajevima uređaj se obilježuje na sljedeći način:

4.2.3.1.

na glavnim svjetlima koja ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika i konstruirana su tako da žarulja sa žarnom niti ili LED modul (moduli) što emitira kratki svjetlosni snop ne svijetli istodobno s bilo kojom drugom rasvjetnom funkcijom s kojom može biti uzajamno povezan, iza simbola glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop na homologacijskoj oznaci dodaje se kosa crta (/);

| 4.2.3.2. | na glavnim svjetlima opremljenima žaruljama sa žarnom niti koja ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 4. ovom Pravilniku samo kad su pod naponom od 6 V ili 12 V, simbol koji se sastoji od prekriženog (znakom X) broja 24 označuje se uz držač žarulje sa žarnom niti. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

na glavnim svjetlima opremljenima žaruljama sa žarnom niti koja ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 4. ovom Pravilniku samo kad su pod naponom od 6 V ili 12 V, simbol koji se sastoji od prekriženog (znakom X) broja 24 označuje se uz držač žarulje sa žarnom niti.

| 4.2.4. | Dvije znamenke homologacijskog broja koje označuju seriju izmjena koja obuhvaća najnovije tehničke izmjene ovog Pravilnika na snazi u vrijeme izdavanja homologacije i, ako je potrebno, zahtijevanu strelicu smije se označiti bliže navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

4.2.4.

Dvije znamenke homologacijskog broja koje označuju seriju izmjena koja obuhvaća najnovije tehničke izmjene ovog Pravilnika na snazi u vrijeme izdavanja homologacije i, ako je potrebno, zahtijevanu strelicu smije se označiti bliže navedenim dodatnim simbolima.

| 4.2.5. | Znakovi i simboli iz stavaka 4.2.1. do 4.2.3. jasno su čitljivi i neizbrisivi. Mogu se pričvrstiti na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) glavnog svjetla, koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela glavnog svjetla koje emitira svjetlost. U oba je slučaja oznaka vidljiva kada se glavno svjetlo ugradi u vozilo ili kada se otvori pokretni dio poput poklopca motornog prostora. |
| --- | --- |

4.2.5.

Znakovi i simboli iz stavaka 4.2.1. do 4.2.3. jasno su čitljivi i neizbrisivi. Mogu se pričvrstiti na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) glavnog svjetla, koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela glavnog svjetla koje emitira svjetlost. U oba je slučaja oznaka vidljiva kada se glavno svjetlo ugradi u vozilo ili kada se otvori pokretni dio poput poklopca motornog prostora.

4.3.   Izgled homologacijske oznake

4.3.1.   Samostalna svjetla

Na slikama 1. do 10. u Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznake s prethodno navedenim dodatnim simbolima.

4.3.2.   Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

| 4.3.2.1. | Ako udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve iz više od jednog pravilnika, može se pričvrstiti jedna međunarodna homologacijska oznaka, sastavljena od kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju i homologacijski broj. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom:






  4.3.2.1.1. | da je vidljiva u skladu sa stavkom 4.2.5.; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Ako udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve iz više od jednog pravilnika, može se pričvrstiti jedna međunarodna homologacijska oznaka, sastavljena od kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju i homologacijski broj. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom:

4.3.2.1.1.

da je vidljiva u skladu sa stavkom 4.2.5.;

| 4.3.2.1.2. | da se ne može ukloniti nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

da se ne može ukloniti nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka.

| 4.3.2.2. | Identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara pravilniku na temelju kojeg je homologacija izdana, zajedno s odgovarajućom serijom izmjena koja uključuje najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije, a prema potrebi i zahtijevana strelica, označuje se:






  4.3.2.2.1. | ili na odgovarajućoj osvjetljavajućoj površini; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara pravilniku na temelju kojeg je homologacija izdana, zajedno s odgovarajućom serijom izmjena koja uključuje najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije, a prema potrebi i zahtijevana strelica, označuje se:

4.3.2.2.1.

ili na odgovarajućoj osvjetljavajućoj površini;

| 4.3.2.2.2. | ili u skupini, tako da se svako od udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno identificirati (vidjeti četiri moguća primjera u Prilogu 2.). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

ili u skupini, tako da se svako od udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno identificirati (vidjeti četiri moguća primjera u Prilogu 2.).

| 4.3.2.3. | Veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku pravilnikom prema kojem je homologacija izdana. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku pravilnikom prema kojem je homologacija izdana.

| 4.3.2.4. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom.

| 4.3.2.5. | Na slici 11. Priloga 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznake za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Na slici 11. Priloga 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznake za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima.

4.3.3.   Svjetla čije se leće upotrebljavaju za različite tipove glavnih svjetala i koja se mogu uzajamno povezati ili udružiti s drugim svjetlima

Primjenjuju se odredbe utvrđene u stavku 4.3.2.

| 4.3.3.1. | Povrh toga, kada se upotrebljava jednaka leća, ona može imati različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetala pod uvjetom da kućište glavnog svjetla, čak ako se i ne može odvojiti od leće, ima i prostor opisan u stavku 3.2. i homologacijske oznake sadašnjih funkcija.
  Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Povrh toga, kada se upotrebljava jednaka leća, ona može imati različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetala pod uvjetom da kućište glavnog svjetla, čak ako se i ne može odvojiti od leće, ima i prostor opisan u stavku 3.2. i homologacijske oznake sadašnjih funkcija.

Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake.

| 4.3.3.2. | Na slici 12. Priloga 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka koji se odnose na prethodni slučaj. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Na slici 12. Priloga 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka koji se odnose na prethodni slučaj.

B.   TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA GLAVNA SVJETLA
   (5)

5.   OPĆI ZAHTJEVI

5.1.   Svaki uzorak ispunjava zahtjeve navedene u stavcima 6. do 8.

5.2.   Glavna svjetla izrađuju se tako da zadrže propisana fotometrijska obilježja i ostanu u dobrom radnom stanju pri uobičajenoj upotrebi, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložena.

5.2.1.   Glavna svjetla opremljena su uređajem koji omogućuje da ih na vozilima namjesti tako da budu u skladu s odgovarajućim propisima. Takav uređaj ne treba ugraditi na jedinice u kojima se reflektor i difuzna leća ne mogu odvojiti pod uvjetom da je upotreba takvih jedinica ograničena na vozila na kojima se glavna svjetla mogu namjestiti na druge načine.

Kada su glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop i glavno svjetlo za dugi svjetlosni snop opremljeni vlastitom žaruljom sa žarnom niti ili LED modulima, sklopljeni u složenu jedinicu, uređaj za namještanje omogućuje zasebno namještanje glavnog kratkog snopa i dugog snopa.

5.2.2.   Međutim, te se odredbe ne primjenjuju na sklopove glavnih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za takav tip sklopa primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.3. ovog Pravilnika.

5.3.   Glavno se svjetlo oprema:

| 5.3.1. | žaruljama sa žarnom niti homologiranim u skladu s Pravilnikom br. 37. Smije se upotrebljavati svaka žarulja obuhvaćena Pravilnikom br. 37 pod uvjetom da u Pravilniku br. 37 i seriji njegovih izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju nema ograničenja upotrebe.






  5.3.1.1. | Uređaj je konstruiran tako da se žarulja sa žarnom niti može pričvrstiti samo u pravilan položaj (6). |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

žaruljama sa žarnom niti homologiranim u skladu s Pravilnikom br. 37. Smije se upotrebljavati svaka žarulja obuhvaćena Pravilnikom br. 37 pod uvjetom da u Pravilniku br. 37 i seriji njegovih izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju nema ograničenja upotrebe.

5.3.1.1.

Uređaj je konstruiran tako da se žarulja sa žarnom niti može pričvrstiti samo u pravilan položaj (6).

| 5.3.1.2. | Držač izvora svjetlosti u skladu je s obilježjima navedenima u Publikaciju 60061 IEC-a. Primjenjuje se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji žarulje sa žarnom niti. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Držač izvora svjetlosti u skladu je s obilježjima navedenima u Publikaciju 60061 IEC-a. Primjenjuje se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji žarulje sa žarnom niti.

| 5.3.1.3. | Unutar kućišta glavnog svjetla može se, radi praktičnosti, nalaziti regulator napona na priključcima uređaja u granicama određenima Pravilnikom br. 48. Ipak, za potrebe homologacije kratkog i/ili dugog svjetlosnog snopa u skladu s odredbama ovog Pravilnika, takav se regulator ne smatra dijelom glavnog svjetla pa ga se isključuje tijekom ispitivanja radi provjere radnih obilježja u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Unutar kućišta glavnog svjetla može se, radi praktičnosti, nalaziti regulator napona na priključcima uređaja u granicama određenima Pravilnikom br. 48. Ipak, za potrebe homologacije kratkog i/ili dugog svjetlosnog snopa u skladu s odredbama ovog Pravilnika, takav se regulator ne smatra dijelom glavnog svjetla pa ga se isključuje tijekom ispitivanja radi provjere radnih obilježja u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika;

| 5.3.2. | i/ili LED modulima:






  5.3.2.1. | Elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti povezani s radom LED modula, ako je primjenjivo, smatraju se dijelom glavnog svjetla; mogu biti i dio LED modula; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

i/ili LED modulima:

5.3.2.1.

Elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti povezani s radom LED modula, ako je primjenjivo, smatraju se dijelom glavnog svjetla; mogu biti i dio LED modula;

| 5.3.2.2. | Glavno svjetlo, ako je opremljeno LED modulima, i sami LED moduli ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve određene u Prilogu 10. ovom Pravilniku. Sukladnost sa zahtjevima se ispituje. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Glavno svjetlo, ako je opremljeno LED modulima, i sami LED moduli ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve određene u Prilogu 10. ovom Pravilniku. Sukladnost sa zahtjevima se ispituje.

| 5.3.2.3. | Ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED modula koji emitiraju glavni kratki svjetlosni snop i izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 10. iznosi 1 000 lumena ili više. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED modula koji emitiraju glavni kratki svjetlosni snop i izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 10. iznosi 1 000 lumena ili više.

| 5.3.2.4. | U slučaju zamjenjivog LED modula tehničkoj se službi na prihvatljiv način dokazuje uklanjanje i zamjena tog LED modula, kako je opisano u stavku 1.4.1. Priloga 10. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

U slučaju zamjenjivog LED modula tehničkoj se službi na prihvatljiv način dokazuje uklanjanje i zamjena tog LED modula, kako je opisano u stavku 1.4.1. Priloga 10.

5.4.   Glavna svjetla koja su konstruirana tako da ispunjavaju zahtjeve za promet i desnom i lijevom stranom mogu se prilagoditi za promet određenom stranom ceste prikladnim početnim namještanjem pri ugradnji na vozilo ili ih naknadno može namjestiti korisnik. Takvo je početno ili naknadno postavljanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilu ili žarulje sa žarnom niti ili LED modula za glavni kratki svjetlosni snop pod određenim kutom ili u određenom položaju u odnosu na optičku jedinicu. U oba slučaja moguće su samo dvije različite i jasno odvojene postavke, jedna za promet desnom i druga za promet lijevom stranom, pri čemu je konstrukcijski onemogućeno nenamjerno prebacivanje s jedne postavke na drugu, kao i namještanje u međupoložaj. Ako je žarulju sa žarnom niti ili LED module za glavni kratki svjetlosni snop moguće namjestiti na dva različita načina, dijelovi za pričvršćenje žarulje sa žarnom niti ili LED modula za glavni kratki svjetlosni snop na reflektor konstruirani su i izrađeni tako da su u oba položaja ta žarulja sa žarnom niti ili LED moduli pričvršćeni s točnošću koja se zahtijeva za glavna svjetla konstruirana za promet samo jednom stranom ceste. Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka provjerava se vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom.

5.5.   Dopunska se ispitivanja obavljaju u skladu sa zahtjevima iz Priloga 4. kako bi se osiguralo da nema pretjerane promjene fotometrijskih svojstava.

5.6.   Plastični dijelovi koji propuštaju svjetlost ispituju se u skladu sa zahtjevima iz Priloga 6.

5.7.   Na glavnim svjetlima konstruiranima da izmjenično emitiraju dugi i kratki svjetlosni snop ili kratki svjetlosni snop i/ili dugi svjetlosni snop projektiran da može osvjetljivati zavoj, svaka mehanička, elektromehanička ili druga naprava uključena u glavno svjetlo s tom namjenom konstruira se tako da:

| 5.7.1. | je uređaj dovoljno otporan da izdrži 50 000 paljenja u uobičajenim uvjetima upotrebe. Kako bi se provjerila sukladnost s tim zahtjevom, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja može:






  (a) | zatražiti od podnositelja zahtjeva da dostavi opremu potrebnu za obavljanje ispitivanja; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

je uređaj dovoljno otporan da izdrži 50 000 paljenja u uobičajenim uvjetima upotrebe. Kako bi se provjerila sukladnost s tim zahtjevom, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja može:

(a)

zatražiti od podnositelja zahtjeva da dostavi opremu potrebnu za obavljanje ispitivanja;

| (b) | izostaviti ispitivanje ako je glavnom svjetlu koje je dostavio podnositelj zahtjeva priloženo ispitno izvješće, koje je izdala tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja glavnih svjetala jednake konstrukcije (sklopa), kojim se potvrđuje sukladnost s tim zahtjevom. |
| --- | --- |

(b)

izostaviti ispitivanje ako je glavnom svjetlu koje je dostavio podnositelj zahtjeva priloženo ispitno izvješće, koje je izdala tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja glavnih svjetala jednake konstrukcije (sklopa), kojim se potvrđuje sukladnost s tim zahtjevom.

| 5.7.2. | u slučaju kvara, svjetlosna jakost iznad crte H-H ne prelazi vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 6.2.4.; usto, za glavna svjetla konstruirana tako da kratki i/ili dugi svjetlosni snop može osvjetljivati zavoj, najmanja svjetlosna jakost od barem 2 500 cd postiže se u ispitnoj točki 25 V (crta V-V, 1,72D).
  Kada provodi ispitivanja radi provjere usklađenosti s tim zahtjevima, tehnička služba odgovorna za homologacijska poštuje upute koje dostavi proizvođač. |
| --- | --- |

5.7.2.

u slučaju kvara, svjetlosna jakost iznad crte H-H ne prelazi vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 6.2.4.; usto, za glavna svjetla konstruirana tako da kratki i/ili dugi svjetlosni snop može osvjetljivati zavoj, najmanja svjetlosna jakost od barem 2 500 cd postiže se u ispitnoj točki 25 V (crta V-V, 1,72D).

Kada provodi ispitivanja radi provjere usklađenosti s tim zahtjevima, tehnička služba odgovorna za homologacijska poštuje upute koje dostavi proizvođač.

| 5.7.3. | se kratki ili dugi svjetlosni snop uvijek dobiva tako da ne postoji nikakva mogućnost da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja; |
| --- | --- |

5.7.3.

se kratki ili dugi svjetlosni snop uvijek dobiva tako da ne postoji nikakva mogućnost da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja;

| 5.7.4. | korisnik ne može s pomoću običnog alata promijeniti oblik ili položaj pomičnih dijelova. |
| --- | --- |

5.7.4.

korisnik ne može s pomoću običnog alata promijeniti oblik ili položaj pomičnih dijelova.

5.8.   Konfiguracija osvjetljivanja za različite prometne uvjete

5.8.1.   U slučaju glavnih svjetala konstruiranih da ispunjavaju zahtjeve za promet samo jednom stranom ceste (desnom ili lijevom), poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo zasljepljivanje sudionika u prometu u zemlji gdje promet teče suprotnom stranom ceste od one u zemlji za koju je glavno svjetlo konstruirano (7). Takve mjere mogu biti:

| (a) | prekrivanje dijela vanjskog područja leće glavnog svjetla; |
| --- | --- |

(a)

prekrivanje dijela vanjskog područja leće glavnog svjetla;

| (b) | pomicanje snopa prema dolje. Vodoravno je pomicanje dopušteno; |
| --- | --- |

(b)

pomicanje snopa prema dolje. Vodoravno je pomicanje dopušteno;

| (c) | svaka druga mjera za uklanjanje ili smanjivanje asimetričnog dijela snopa. |
| --- | --- |

(c)

svaka druga mjera za uklanjanje ili smanjivanje asimetričnog dijela snopa.

5.8.2.   Nakon primjene tih mjera sljedeći zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti glavnog svjetla ispunjavaju se bez promjene namještenosti u odnosu na onu za izvorni smjer prometa:

| 5.8.2.1. | kratko svjetlo konstruirano za promet desnom stranom i prilagođeno za vožnju lijevom stranom: | u 0,86D-1,72L najmanje 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.8.2.1.

kratko svjetlo konstruirano za promet desnom stranom i prilagođeno za vožnju lijevom stranom:

u 0,86D-1,72L najmanje 2 500 cd;

| | u 0,57U-3,43R ne više od 880 cd. |
| --- | --- |

u 0,57U-3,43R ne više od 880 cd.

| 5.8.2.2. | kratko svjetlo konstruirano za promet lijevom stranom i prilagođeno za vožnju desnom stranom: | u 0,86D-1,72R najmanje 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.8.2.2.

kratko svjetlo konstruirano za promet lijevom stranom i prilagođeno za vožnju desnom stranom:

u 0,86D-1,72R najmanje 2 500 cd;

| | u 0,57U-3,43L ne više od 880 cd. |
| --- | --- |

u 0,57U-3,43L ne više od 880 cd.

5.9.   Ako glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop ima izvor svjetlosti ili LED modul (module) koji emitira glavni svjetlosni snop i ima ukupan ciljani svjetlosni tok veći od 2 000 lumena, unosi se napomena u stavci 9. izjave u Prilogu 1. Ciljani svjetlosni tok LED modula mjeri se kako je opisano u stavku 5. Priloga 10.

5.10.   Definicijama u stavcima 2.7.1.1.3. i 2.7.1.1.7. Pravilnika br. 48 dopuštena je upotreba LED modula koji može imati držače za druge izvore svjetlosti. Bez obzira na tu odredbu, kombinacija svjetlećih dioda i drugih izvora svjetlosti za glavni oboreni snop ili element osvjetljivanja zavoja ili svaki dugi svjetlosni snop, kako su određeni ovim Pravilnikom, nije dopuštena.

5.11.   LED modul:

| (a) | iz svojeg se uređaja može izvaditi samo alatom, osim ako je u izjavi navedeno da je LED modul nezamjenjiv; |
| --- | --- |

(a)

iz svojeg se uređaja može izvaditi samo alatom, osim ako je u izjavi navedeno da je LED modul nezamjenjiv;

| (b) | konstruiran je tako da bez obzira na upotrebu alata nije mehanički izmjenjiv ni s jednim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

konstruiran je tako da bez obzira na upotrebu alata nije mehanički izmjenjiv ni s jednim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti.

6.   OSVJETLJIVANJE

6.1.   Opće odredbe

6.1.1.   Glavna svjetla izrađuju se tako da prikladno osvjetljuju, bez bliještanja, kada emitiraju kratki snop i dobro osvjetljuju kada emitiraju dugi snop. Rasvjeta zavoja može se dobivati uključenjem jednog dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti ili jednog ili više LED modula koji su dio glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop.

6.1.2.   Svjetlosna jakost koju proizvodi glavno svjetlo mjeri se na udaljenosti od 25 m s pomoću fotoelektrične ćelije korisne površine omeđene kvadratom stranice od 65 mm. Točka HV središte je koordinatnog sustava s vertikalnom polarnom osi. Crta h horizontala je kroz HV (vidjeti Prilog 3. ovom Pravilniku).

6.1.3.   Osim LED modula, glavna se svjetla provjeravaju s pomoću bezbojne standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti konstruirane za nazivni napon od 12 V.

6.1.3.1.   Za vrijeme provjere glavnog svjetla napon na priključcima žarulje sa žarnom niti namješta se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V kako je naveden za svaku žarulju sa žarnom niti u odgovarajućem tehničkom listu iz Pravilnika br. 37.

No ako se za glavni kratki svjetlosni snop upotrebljava žarulja sa žarnom niti kategorije H9 ili H9B, podnositelj zahtjeva može izabrati referentni svjetlosni tok na 12,2 V ili 13,2 V kako je naveden u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika br. 37, a napomena o naponu koji je izabran za homologaciju unosi se pod stavkom 9. izjave u Prilogu 1.

6.1.3.2.   Radi zaštite standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti tijekom fotometrijskog mjerenja dopušteno je obaviti mjerenja pri svjetlosnom toku koji se razlikuje od referentnog svjetlosnog toka na 13,2 V. Odluči li tehnička služba tako obaviti mjerenja, svjetlosna jakost ispravlja se množenjem izmjerene vrijednosti s pojedinačnim faktorom Flamp standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti radi provjere usklađenosti s fotometrijskim zahtjevima, pri čemu je:

| F lamp | = | Φ reference/Φ test |
| --- | --- | --- |

F lamp

=

Φ reference/Φ test

Φ reference referentni je svjetlosni tok na 13,2 V kako je određeno u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika br. 37;

Φ test stvarni je svjetlosni tok primijenjen za mjerenje.

No kada je izabran referentni svjetlosni tok od 12,2 V kako je određen u tehničkom listu za kategoriju H9 ili H9B, taj postupak nije dopušten.

6.1.3.3.   Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako ispunjava zahtjeve iz stavka 6. s najmanje jednom standardnom žaruljom sa žarnom niti koja se može dostaviti s glavnim svjetlom.

6.1.4.   LED moduli mjere se pri naponima od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako u ovom Pravilniku nije drukčije određeno. LED moduli kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se kako odredi podnositelj zahtjeva.

6.1.5.   U slučaju glavnih svjetala opremljenih LED modulima i žaruljama sa žarnom niti dio glavnog svjetla sa žaruljama sa žarnom niti ispituje se u skladu sa stavkom 6.1.3., a dio glavnog svjetla s LED modulima procjenjuje se u skladu s odredbama stavka 6.1.4. i zatim dodaje prethodnom rezultatu dobivenom ispitivanjem žarulja sa žarnom niti.

6.2.   Odredbe koje se odnose na kratke svjetlosne snopove

6.2.1.   Raspodjela svjetlosne jakosti glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop uključuje granicu „svjetlo-tama” (vidjeti sliku 1.), koja omogućuje da se glavno svjetlo ispravno namjesti za fotometrijska mjerenja i za usmjeravanje na vozilu.

Granica „svjetlo-tama” daje:

| (a) | kod snopova za promet desnom stranom:






  i. | ravan „vodoravni dio” na lijevoj strani; |
| --- | --- | --- |

(a)

kod snopova za promet desnom stranom:

i.

ravan „vodoravni dio” na lijevoj strani;

| ii. | uspon iz pregiba nadesno; |
| --- | --- |

ii.

uspon iz pregiba nadesno;

| (b) | kod snopova za promet lijevom stranom:






  i. | ravan „vodoravni dio” na desnoj strani; |
| --- | --- | --- |

(b)

kod snopova za promet lijevom stranom:

i.

ravan „vodoravni dio” na desnoj strani;

| ii. | uspon iz pregiba nalijevo. |
| --- | --- |

ii.

uspon iz pregiba nalijevo.

U svakom slučaju uspon iz pregiba ima oštar rub.

6.2.2.   Glavno svjetlo vizualno se usmjerava s pomoću granice „svjetlo-tama” (vidjeti sliku 1.) na sljedeći način: Usmjeravanje se provodi s pomoću ravnog okomitog zaslona postavljenog na udaljenosti od 10 m ili 25 m (kako je navedeno u stavci 9. Priloga 1.), ispred glavnog svjetla i pod pravim kutovima u odnosu na os H-V kako je prikazano u Prilogu 3. ovom Pravilniku. Zaslon je dovoljno širok da omogući provjeru i namještanje granice „svjetlo-tama” kratkog svjetlosnog snopa u području od najmanje 5° sa svake strane crte V-V.

6.2.2.1.   Za vertikalno namještanje: vodoravni dio granice „svjetlo-tama” pomiče se prema gore od ispod crte B i namješta na nazivni položaj koji se nalazi jedan posto (0,57 stupnjeva) ispod crte H-H.

Slika 1.

Image

Napomena: Mjerila se razlikuju za okomite i vodoravne crte.

6.2.2.2.   Za vodoravno namještanje: dio granice „svjetlo-tama” koji iz pregiba raste prema gore pomiče se:

| | za promet desnom stranom zdesna nalijevo i nakon pomicanja u vodoravnom je položaju tako da:






  (a) | iznad crte 0,2° D uspon iz pregiba ne prelazi crtu A nalijevo; |
| --- | --- | --- |

za promet desnom stranom zdesna nalijevo i nakon pomicanja u vodoravnom je položaju tako da:

(a)

iznad crte 0,2° D uspon iz pregiba ne prelazi crtu A nalijevo;

| (b) | crta 0,2° D ili ispod uspona iz pregib siječe crtu A i |
| --- | --- |

(b)

crta 0,2° D ili ispod uspona iz pregib siječe crtu A i

| (c) | pregib granice „svjetlo-tama” uglavnom se nalazi unutar +/- 0,5 stupnjeva lijevo ili desno od crte V-V; |
| --- | --- |

(c)

pregib granice „svjetlo-tama” uglavnom se nalazi unutar +/- 0,5 stupnjeva lijevo ili desno od crte V-V;

ili

| | za promet lijevom stranom slijeva nadesno i nakon pomicanja je u vodoravnom položaju tako da:






  (a) | iznad crte 0,2° D uspon iz pregiba ne siječe crtu A nadesno; |
| --- | --- | --- |

za promet lijevom stranom slijeva nadesno i nakon pomicanja je u vodoravnom položaju tako da:

(a)

iznad crte 0,2° D uspon iz pregiba ne siječe crtu A nadesno;

| (b) | na crti 0,2° D ili ispod uspona iz pregiba ne siječe crtu A i |
| --- | --- |

(b)

na crti 0,2° D ili ispod uspona iz pregiba ne siječe crtu A i

| (c) | pregib granice „svjetlo-tama” uglavnom se nalazi na crti V-V. |
| --- | --- |

(c)

pregib granice „svjetlo-tama” uglavnom se nalazi na crti V-V.

6.2.2.3.   Kad tako usmjereno glavno svjetlo ne ispunjava zahtjeve navedene u stavcima 6.2.4. do 6.2.6. i 6.3., njegovo namještanje može se promijeniti pod uvjetom da se os snopa ne pomakne:

| | horizontalno od crte A za više od:






  (a) | 0,5° nalijevo ili 0,75° nadesno, za promet desnom stranom ili |
| --- | --- | --- |

horizontalno od crte A za više od:

(a)

0,5° nalijevo ili 0,75° nadesno, za promet desnom stranom ili

| (b) | 0,5° nadesno ili 0,75° nalijevo, za promet lijevom stranom i |
| --- | --- |

(b)

0,5° nadesno ili 0,75° nalijevo, za promet lijevom stranom i

| | vertikalno ne više od 0,25° gore ili dolje od crte B. |
| --- | --- |

vertikalno ne više od 0,25° gore ili dolje od crte B.

6.2.2.4.   Ako se, međutim, vertikalno namještanje na potreban položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja opisanih u prethodnom stavku 6.2.2.3., za ispitivanje usklađenosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice „svjetlo-tama” i za provedbu okomitog i vodoravnog namještanja snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavaka 2. i 3. Priloga 9.

6.2.3.   Kada je tako usmjereno, glavno svjetlo mora, ako se njegova homologacija traži samo za kratki svjetlosni snop (8), ispunjavati zahtjeve utvrđene u stavcima 6.2.4. do 6.2.6. u nastavku; ako je namijenjeno za kratki i dugi svjetlosni snop, ispunjava zahtjeve utvrđene u stavcima 6.2.4. do 6.2.6. i 6.3.

6.2.4.   Svjetlosne jakosti kratkog svjetlosnog snopa u točkama ispitivanja iz tablica u nastavku i sa slike B Priloga 3. (ili zrcalno u odnosu na crtu V-V za promet lijevom stranom) ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| Glavna svjetla za promet desnom stranom (10) | Glavno svjetlo razreda A | Glavno svjetlo razreda B |
| --- | --- | --- |
| Oznaka ispitne točke | Ispitna točka Kutne koordinate – stupnjevi | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd |
| Maks. | Min. | Maks. | Min. |
| B 50 L | 0,57U, 3,43L | 350 | | 350 | |
| BR | 1,0U, 2,5R | 1 750 | | 1 750 | |
| 75 R | 0,57D, 1,15R | | 5 100 | | 10 100 |
| 75 L | 0,57D, 3,43L | 10 600 | | 10 600 | |
| 50 L | 0,86D, 3,43L | 13 200 (11) | | 13 200 (11) | |
| 50 R | 0,86D, 1,72R | | 5 100 | | 10 100 |
| 50 V | 0,86D, 0 | | | | 5 100 |
| 25 L | 1,72D, 9,0L | | 1 250 | | 1 700 |
| 25 R | 1,72D, 9,0R | | 1 250 | | 1 700 |
| Sve točke u zoni III.
  (ograničene sljedećim koordinatama u stupnjevima)












  8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | |
| 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | |

Glavna svjetla za promet desnom stranom (10)

Glavno svjetlo razreda A

Glavno svjetlo razreda B

Oznaka ispitne točke

Ispitna točka Kutne koordinate – stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Maks.

Min.

Maks.

Min.

B 50 L

0,57U, 3,43L

350

350

BR

1,0U, 2,5R

1 750

1 750

75 R

0,57D, 1,15R

5 100

10 100

75 L

0,57D, 3,43L

10 600

10 600

50 L

0,86D, 3,43L

13 200 (11)

13 200 (11)

50 R

0,86D, 1,72R

5 100

10 100

50 V

0,86D, 0

5 100

25 L

1,72D, 9,0L

1 250

1 700

25 R

1,72D, 9,0R

1 250

1 700

Sve točke u zoni III.

(ograničene sljedećim koordinatama u stupnjevima)

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

625

625

Sve točke u zoni IV.

(0,86D do 1,72D, 5,15 L do 5,15 R)

1 700

2 500

Sve točke u zoni I.

(1,72D do 4D, 9 L do 9 R)

17 600

< 2I (9)

Napomena: u tablici:

| | slovo L znači da su točka ili područje smješteni lijevo od crte V-V; |
| --- | --- |

slovo L znači da su točka ili područje smješteni lijevo od crte V-V;

| | slovo R znači da su točka ili područje smješteni desno od crte V-V; |
| --- | --- |

slovo R znači da su točka ili područje smješteni desno od crte V-V;

| | slovo U znači da su točka ili područje smješteni iznad crte H-H; |
| --- | --- |

slovo U znači da su točka ili područje smješteni iznad crte H-H;

| | slovo D znači da su točka ili područje smješteni ispod crte H-H. |
| --- | --- |

slovo D znači da su točka ili područje smješteni ispod crte H-H.

| Glavna svjetla za promet desnom stranom (**) |
| --- |
| Ispitna točka | Kutne koordinate
  Stupnjevi | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd
  Min. |
| 1 | 4U, 8L | točke 1 + 2 + 3
  190 |
| 2 | 4U, 0 |
| 3 | 4U, 8R |
| 4 | 2U, 4L | točke 4 + 5 + 6
  375 |
| 5 | 2U, 0 |
| 6 | 2U, 4R |
| 7 | 0, 8L | 65 |
| 8 | 0, 4L | 125 |

Glavna svjetla za promet desnom stranom (**)

Ispitna točka

Kutne koordinate

Stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Min.

1

4U, 8L

točke 1 + 2 + 3

190

2

4U, 0

3

4U, 8R

4

2U, 4L

točke 4 + 5 + 6

375

5

2U, 0

6

2U, 4R

7

0, 8L

65

8

0, 4L

125

6.2.5.   U zonama I., II., III. i IV. nema bočnih odstupanja koja narušavaju dobru vidljivost.

6.2.6.   Glavna svjetla koja su konstruirana da ispunjavaju zahtjeve za promet desnom i lijevom stranom moraju za svaki od obaju položaja namještanja optičke jedinice ili LED modula za kratki svjetlosni snop ili žarulje sa žarnom niti ispunjavati prethodno navedene zahtjeve koji se odnose na odgovarajuću stranu prometa.

6.2.7.   Zahtjevi iz stavka 6.2.4., primjenjuju se i na glavna svjetla konstruirana za osvjetljivanje zavoja i/ili koja obuhvaćaju dodatni izvor svjetlosti ili LED module iz stavka 6.2.8.2. Namještanje glavnog svjetla konstruiranog za osvjetljivanje zavoja može se mijenjati pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne vertikalno za više od 0,2°.

6.2.7.1.   Ako se osvjetljivanje zavoja postiže:

| 6.2.7.1.1. | okretanjem kratkog svjetlosnog snopa ili vodoravnim pomicanjem pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenja se obavljaju nakon što se cijeli sklop glavnog svjetla ponovno usmjeri vodoravno, primjerice s pomoću goniometra; |
| --- | --- |

6.2.7.1.1.

okretanjem kratkog svjetlosnog snopa ili vodoravnim pomicanjem pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenja se obavljaju nakon što se cijeli sklop glavnog svjetla ponovno usmjeri vodoravno, primjerice s pomoću goniometra;

| 6.2.7.1.2. | pomicanjem jednog ili više optičkih dijelova glavnog svjetla bez vodoravnog pomicanja pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenje se obavlja dok su ti dijelovi u krajnjim radnim položajima; |
| --- | --- |

6.2.7.1.2.

pomicanjem jednog ili više optičkih dijelova glavnog svjetla bez vodoravnog pomicanja pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenje se obavlja dok su ti dijelovi u krajnjim radnim položajima;

| 6.2.7.1.3. | s pomoću dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti ili jednog ili više LED modula bez vodoravnog pomicanja pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenje se obavlja kada je taj izvor svjetlosti ili LED modul (moduli) uključen (uključeni). |
| --- | --- |

6.2.7.1.3.

s pomoću dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti ili jednog ili više LED modula bez vodoravnog pomicanja pregiba granice „svjetlo-tama”, mjerenje se obavlja kada je taj izvor svjetlosti ili LED modul (moduli) uključen (uključeni).

6.2.8.   Za glavni kratki svjetlosni snop dopušten je samo jedan izvor svjetlosti sa žarnom niti ili jedan ili više LED modula. Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli dopušteni su samo pod sljedećim uvjetima (vidjeti Prilog 10.):

| 6.2.8.1. | jedan dodatni izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37 ili jedan ili više dodatnih LED modula može se upotrebljavati unutar glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop pri osvjetljivanju zavoja. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

jedan dodatni izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37 ili jedan ili više dodatnih LED modula može se upotrebljavati unutar glavnog svjetla za kratki svjetlosni snop pri osvjetljivanju zavoja.

| 6.2.8.2. | jedan dodatni izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37 i/ili jedan ili više LED modula u glavnom svjetlu za kratkim svjetlosnim snopom može služiti za generiranje infracrvenog zračenja. Uključuju se samo istodobno s glavnim izvorom svjetlosti ili LED modulima. Ako glavni izvor svjetlosti ili (jedan od) glavnih LED modula otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti i/ili LED modul (moduli) automatski se isključuje. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

jedan dodatni izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37 i/ili jedan ili više LED modula u glavnom svjetlu za kratkim svjetlosnim snopom može služiti za generiranje infracrvenog zračenja. Uključuju se samo istodobno s glavnim izvorom svjetlosti ili LED modulima. Ako glavni izvor svjetlosti ili (jedan od) glavnih LED modula otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti i/ili LED modul (moduli) automatski se isključuje.

| 6.2.8.3. | Pokvari li se dodatni izvora svjetlosti sa žarnom niti ili jedan ili više dodatnih LED modula, glavno svjetlo nastavlja ispunjavati zahtjeve za kratki snop. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Pokvari li se dodatni izvora svjetlosti sa žarnom niti ili jedan ili više dodatnih LED modula, glavno svjetlo nastavlja ispunjavati zahtjeve za kratki snop.

6.3.   Odredbe koje se odnose na duge svjetlosne snopove

6.3.1.   U slučaju glavnog svjetla konstruiranog za dugi i kratki svjetlosni snop mjerenja svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa izvode se s jednako namještenim glavnim svjetlom kao za mjerenja prema stavcima 6.2.4. do 6.2.6.; ako je glavno svjetlo samo za dugi svjetlosni snop, namješta se tako da je središte područja najveće svjetlosne jakosti na sjecištu crta H-H i V-V; takvo svjetlo mora ispunjavati samo zahtjeve iz stavka 6.3. Kada se za dugi svjetlosni snop upotrebljava više od jednog izvora svjetlosti, najveće vrijednosti svjetlosne jakosti (IM) određuju se s pomoću kombiniranih funkcija.

6.3.2.   Bez obzira na to kojim se tipom izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti sa žarnom niti ili izbojem u plinu) proizvodi dugi svjetlosni snop, za svaki se pojedinačni dugi svjetlosni snop može upotrebljavati nekoliko izvora svjetlosti:

| (a) | izvori svjetlosti sa žarnom niti navedeni u Pravilniku br. 37 ili |
| --- | --- |

(a)

izvori svjetlosti sa žarnom niti navedeni u Pravilniku br. 37 ili

| (b) | LED moduli. |
| --- | --- |

(b)

LED moduli.

6.3.3.   S obzirom na sliku C iz Priloga 3. i tablicu u nastavku, raspodjela svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa u skladu je sa sljedećim zahtjevima:

| | Glavno svjetlo razreda A | Glavno svjetlo razreda B |
| --- | --- | --- |
| Ispitna točka | Kutne koordinate – stupnjevi | Zahtijevana svjetlosna jakost
  cd | Zahtijevana svjetlosna jakost
  cd |
| | | Min. | Min. |
| Imax | | 27 000 | 40 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 3 400 | 5 100 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 13 500 | 20 300 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 13 500 | 20 300 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 3 400 | 5 100 |

Glavno svjetlo razreda A

Glavno svjetlo razreda B

Ispitna točka

Kutne koordinate – stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost

cd

Zahtijevana svjetlosna jakost

cd

Min.

Min.

Imax

27 000

40 500

H-5L

0,0, 5,0 L

3 400

5 100

H-2,5L

0,0, 2,5 L

13 500

20 300

H-2,5R

0,0, 2,5 R

13 500

20 300

H-5R

0,0, 5,0 R

3 400

5 100

6.3.3.1.   Sjecište (HV) crta h-h i v-v nalazi se unutar „izoluksa” koji predstavlja 80 % najveće svjetlosne jakosti (Imax).

6.3.3.2.   Najveća vrijednost (IM) ni u kojim okolnostima ne smije biti veća od 215 000 cd.

6.3.4.   Referentna oznaka (I’M) najveće svjetlosne jakosti iz prethodnog stavka 6.3.3.2. izračunava se prema formuli:

| I’M | = | IM/4 300. |
| --- | --- | --- |

I’M

=

IM/4 300.

Ta se vrijednost zaokružuje na vrijednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   U slučaju glavnih svjetala s reflektorom koji se može namještati zahtjevi iz stavaka 6.2. i 6.3. primjenjuju se za svaki položaj ugradnje naveden u skladu sa stavkom 2.1.3. Za provjeru se primjenjuje sljedeći postupak:

| 6.4.1. | svaki primijenjeni položaj određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja spaja središte izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Zatim se reflektor premješta u položaj u kojem uzorak svjetlosti na zaslonu odgovara propisima za usmjeravanje iz stavaka 6.2.1. do 6.2.2.3. i/ili 6.3.1.; |
| --- | --- |

6.4.1.

svaki primijenjeni položaj određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja spaja središte izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Zatim se reflektor premješta u položaj u kojem uzorak svjetlosti na zaslonu odgovara propisima za usmjeravanje iz stavaka 6.2.1. do 6.2.2.3. i/ili 6.3.1.;

| 6.4.2. | s reflektorom postavljenim u početni položaj u skladu sa stavkom 6.4.1. glavno svjetlo mora ispunjavati odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka 6.2. i 6.3.; |
| --- | --- |

6.4.2.

s reflektorom postavljenim u početni položaj u skladu sa stavkom 6.4.1. glavno svjetlo mora ispunjavati odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka 6.2. i 6.3.;

| 6.4.3. | dodatna ispitivanja obavljaju se nakon što se reflektor s pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala pomakne vertikalno za ± 2° iz početnog položaja ili, ako je to manje od 2°, barem u najviši položaj. Nakon ponovnog usmjerenja glavnog svjetla kao cjeline (na primjer s pomoću goniometra) u odgovarajući suprotni smjer izlaz svjetla u sljedećim smjerovima regulira se i unutar je zahtijevanih granica:







  kratki svjetlosni snop | : | točke HV i 75 R (odnosno 75 L); |
| --- | --- | --- | --- |
| dugi svjetlosni snop | : | IM i točka HV (postotak IM); |

6.4.3.

dodatna ispitivanja obavljaju se nakon što se reflektor s pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala pomakne vertikalno za ± 2° iz početnog položaja ili, ako je to manje od 2°, barem u najviši položaj. Nakon ponovnog usmjerenja glavnog svjetla kao cjeline (na primjer s pomoću goniometra) u odgovarajući suprotni smjer izlaz svjetla u sljedećim smjerovima regulira se i unutar je zahtijevanih granica:

kratki svjetlosni snop

:

točke HV i 75 R (odnosno 75 L);

dugi svjetlosni snop

:

IM i točka HV (postotak IM);

| 6.4.4. | ako je podnositelj zahtjeva naveo više položaja za ugradnju, postupak u stavcima 6.4.1. do 6.4.3. ponavlja se za sve ostale položaje; |
| --- | --- |

6.4.4.

ako je podnositelj zahtjeva naveo više položaja za ugradnju, postupak u stavcima 6.4.1. do 6.4.3. ponavlja se za sve ostale položaje;

| 6.4.5. | ako podnositelj zahtjeva nije zatražio posebne položaje za ugradnju, za mjerenja prema stavcima 6.2. i 6.3. glavno se svjetlo usmjerava u središnji položaj napravom za namještanje glavnih svjetala. Dodatna ispitivanja iz stavka 6.4.3. obavljaju se s reflektorom pomaknutim u krajnje položaje (umjesto ± 2°) s pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala. |
| --- | --- |

6.4.5.

ako podnositelj zahtjeva nije zatražio posebne položaje za ugradnju, za mjerenja prema stavcima 6.2. i 6.3. glavno se svjetlo usmjerava u središnji položaj napravom za namještanje glavnih svjetala. Dodatna ispitivanja iz stavka 6.4.3. obavljaju se s reflektorom pomaknutim u krajnje položaje (umjesto ± 2°) s pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala.

7.   BOJA

| 7.1. | Emitirana svjetlost bijele je boje. |
| --- | --- |

7.1.

Emitirana svjetlost bijele je boje.

8.   OCJENA SMETNJE

Ocjenjuje se smetnja prouzročena kratkim svjetlosnim snopom glavnog svjetla (12).

C   OSTALE ADMINISTRATIVNE ODREDBE

9.   PREINAKA TIPA GLAVNOG SVJETLA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

| 9.1. | O svakoj se preinaci tipa vozila obavješćuje homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila. To tijelo zatim može:






  9.1.1. | smatrati kako nije vjerojatno da su preinake bitno suprotnog učinka i kako glavno svjetlo u svakom slučaju ispunjava uvjete; |
| --- | --- | --- |

9.1.

O svakoj se preinaci tipa vozila obavješćuje homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila. To tijelo zatim može:

9.1.1.

smatrati kako nije vjerojatno da su preinake bitno suprotnog učinka i kako glavno svjetlo u svakom slučaju ispunjava uvjete;

| 9.1.2. | zahtijevati daljnje izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

9.1.2.

zahtijevati daljnje izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 9.2. | Potvrda ili odbijanje homologacije, uz navođenje izmjena, dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik postupkom određenim u stavku 4.1.4. |
| --- | --- |

9.2.

Potvrda ili odbijanje homologacije, uz navođenje izmjena, dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik postupkom određenim u stavku 4.1.4.

| 9.3. | Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje i o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na izjavi u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.3.

Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje i o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na izjavi u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

10.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje u skladu su s onima u Dodatku 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) uz sljedeće zahtjeve:

| 10.1. | glavna svjetla homologirana na temelju ovog Pravilnika proizvode se tako da su usklađena s homologiranim tipom i da ispunjavaju uvjete iz stavaka 6. i 7.; |
| --- | --- |

10.1.

glavna svjetla homologirana na temelju ovog Pravilnika proizvode se tako da su usklađena s homologiranim tipom i da ispunjavaju uvjete iz stavaka 6. i 7.;

| 10.2. | ispunjavaju se najmanji zahtjevi za provjeru sukladnosti postupaka nadzora nad proizvodnjom iz Priloga 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.2.

ispunjavaju se najmanji zahtjevi za provjeru sukladnosti postupaka nadzora nad proizvodnjom iz Priloga 5. ovom Pravilniku.

| 10.3. | ispunjavaju se najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor iz Priloga 7. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.3.

ispunjavaju se najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor iz Priloga 7. ovom Pravilniku.

| 10.4. | Mjerodavna ustanova koja je izdala homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode nadzora sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Normalna učestalost tih provjera treba biti jedanput svake dvije godine. |
| --- | --- |

10.4.

Mjerodavna ustanova koja je izdala homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode nadzora sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Normalna učestalost tih provjera treba biti jedanput svake dvije godine.

| 10.5. | Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

10.5.

Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

| 10.6. | Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

10.6.

Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

| 10.7. | Mjerne točke 1. do 8. iz stavka 6.2.4. ovog Pravilnika ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

10.7.

Mjerne točke 1. do 8. iz stavka 6.2.4. ovog Pravilnika ne uzimaju se u obzir.

11.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1. | Homologacija izdana s obzirom na glavno svjetlo u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni ili ako glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku nije usklađeno s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

11.1.

Homologacija izdana s obzirom na glavno svjetlo u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni ili ako glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku nije usklađeno s homologiranim tipom.

| 11.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik oblikom komunikacije u skladu s uzorkom u Prilogu 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

11.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik oblikom komunikacije u skladu s uzorkom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

12.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi glavna svjetla homologirana u skladu s ovim Pravilnikom, o tome je dužan obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to tijelo o predmetu obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

13.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI KOJE SU ODGOVORNE ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja, kao i homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba slati obrasce izdane u drugim državama kojima se potvrđuje homologacija ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije ili konačna obustava proizvodnje.

14.   PRIJELAZNE ODREDBE

| 14.1. | Od dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ovog Pravilnika nijedna ugovorna stranka koja ga primjenjuje ne smije odbiti izdati homologacije sukladne ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 01. |
| --- | --- |

14.1.

Od dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ovog Pravilnika nijedna ugovorna stranka koja ga primjenjuje ne smije odbiti izdati homologacije sukladne ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 01.

| 14.2. | Do 60 mjeseci od stupanja na snagu serije izmjena 01 ovog Pravilnika u pogledu promjena uvedenih serijom izmjena 01 koje se odnose na postupke fotometrijskog ispitivanja kojima su obuhvaćeni sferni koordinatni sustav i vrijednosti svjetlosne jakosti te kako bi se tehničkim službama omogućilo da obnove ispitnu opremu, nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 01 ako se postojeća ispitna oprema upotrebljava uz prikladnu konverziju vrijednosti prihvatljivu tijelu odgovornom za homologaciju. |
| --- | --- |

14.2.

Do 60 mjeseci od stupanja na snagu serije izmjena 01 ovog Pravilnika u pogledu promjena uvedenih serijom izmjena 01 koje se odnose na postupke fotometrijskog ispitivanja kojima su obuhvaćeni sferni koordinatni sustav i vrijednosti svjetlosne jakosti te kako bi se tehničkim službama omogućilo da obnove ispitnu opremu, nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen serijom izmjena 01 ako se postojeća ispitna oprema upotrebljava uz prikladnu konverziju vrijednosti prihvatljivu tijelu odgovornom za homologaciju.

| 14.3. | Od 60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologaciju samo ako glavno svjetlo odgovara zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01. |
| --- | --- |

14.3.

Od 60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologaciju samo ako glavno svjetlo odgovara zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01.

| 14.4. | Postojeće homologacije za glavna svjetla koje su već izdane prema ovom Pravilniku prije dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ostaju vrijediti na neodređeno razdoblje. |
| --- | --- |

14.4.

Postojeće homologacije za glavna svjetla koje su već izdane prema ovom Pravilniku prije dana stupanja na snagu serije izmjena 01 ostaju vrijediti na neodređeno razdoblje.

| 14.5. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne odbijaju izdavati proširenja homologacije prema prethodnim serijama izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

14.5.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne odbijaju izdavati proširenja homologacije prema prethodnim serijama izmjena ovog Pravilnika.

---

(1)  Odredbe ovog Pravilnika ne sprečavaju stranku Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik da zabrani kombiniranje glavnog svjetla s ugrađenom plastičnom lećom homologiranog na temelju ovog Pravilnika s mehaničkim uređajem za čišćenje glavnog svjetla (s brisačima).

(2)  Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2.

(3)  Ako se leća ne može odvojiti od kućišta glavnog svjetla, dovoljna je jedinstvena oznaka prema stavku 4.2.5.

(4)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Tehnički zahtjevi za žarulje sa žarnom niti: vidjeti Pravilnik br. 37.

(6)  Smatra se da glavno svjetlo ispunjava zahtjeve iz ovog stavka ako se žarulja sa žarnom niti može lako pričvrstiti u to glavno svjetlo i ako se krilca mogu ispravno namjestiti u odgovarajuće otvore, čak i u mraku.

(7)  Upute za ugradnju svjetala s tim mjerama navedene su u Pravilniku br. 48.

(8)  Takvo posebno glavno svjetlo „za kratki svjetlosni snop” može obuhvaćati dugi svjetlosni snop koje ne podliježe zahtjevima.

(9)  Stvarna izmjerena vrijednost u točki 50R odnosno 50L

(10)  Ako je promet lijevom stranom, slovo R zamjenjuje se slovom L i obratno.

(11)  Ako glavno svjetlo u kojem kratki svjetlosni snop proizvode LED moduli zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, izmjerena vrijednost nije veća od 18 500 cd.

(12)  Taj će zahtjev biti predmet preporuke homologacijskom tijelu.

---

PRILOG 1.

IZJAVA

(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOG 2.

PRIMJERI IZGLEDA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

| Slika 1. | Slika 2. |
| --- | --- |

Slika 1.

Image

Slika 2.

Image

a ≥ 8 mm (na staklu)

a ≥ 5 mm (na plastici)

Glavno svjetlo s jednom od prethodno navedenih homologacijskih oznaka homologirano je u Nizozemskoj (E4) u skladu s Pravilnikom br. 112 pod homologacijskim brojem 243 i ispunjava zahtjeve iz tog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01. Kratki svjetlosni snop konstruiran je isključivo za vožnju desnom stranom. Slova CR (slika 1.) označuju da se odnosi na kratki i dugi svjetlosni snop razreda A, a slova HCR (slika 2.) da se odnosi na kratki i dugi svjetlosni snop razreda B.

Broj 30 znači da je najveća jakost svjetlosti dugog svjetlosnog snopa između 123 625 i 145 125 kandela.

Napomena: Homologacijski broj i dodatni simboli upisuju se uz krug i iznad ili ispod slova „E” ili pak desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se na istoj strani u odnosu na slovo „E” i okrenute su u istom smjeru.

Upotrebu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva potrebno je izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

| Slika 3. | Slika 4.a |
| --- | --- |

Slika 3.

Image

Slika 4.a

Image

Slika 4.b

Glavno svjetlo s prethodno navedenom homologacijskom oznakom ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika s obzirom na dugi i kratki svjetlosni snop i konstruirano je:

Slika 3.: Razred A samo za promet lijevom stranom:

Slike 4.a i 4.b: Razred B za oba prometna sustava s odgovarajućim namještanjem optičke jedinice ili žarulje sa žarnom niti na vozilu.

| Slika 5. | Slika 6. |
| --- | --- |

Slika 5.

Image

Slika 6.

Image

Glavno svjetlo s prethodno navedenom homologacijskom oznakom ima plastičnu leću, ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika s obzirom na kratki svjetlosni snop i konstruirano je:

Slika 5.: Razred A za oba prometna sustava.

Slika 6.: Razred B samo za promet desnom stranom.

| Slika 7. | Slika 8. |
| --- | --- |

Slika 7.

Image

Slika 8.

Image

Glavno svjetlo s prethodno navedenom homologacijskom oznakom ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika:

Slika 7.: Razred B samo u odnosu na kratko svjetlo i konstruirano je samo za vožnju lijevom stranom.

Slika 8.: Razred A samo u odnosu na kratki svjetlosni snop.

| Slika 9. | Slika 10. |
| --- | --- |

Slika 9.

Image

Slika 10.

Image

Identifikacija glavnog svjetla koje ima ugrađenu plastičnu leću i ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika:

Slika 9.: Razred B u odnosu na kratki i dugi svjetlosni snop i konstruirano je samo za vožnju desnom stranom.

Slika 10.: Razred B samo u odnosu na kratko svjetlo i konstruirano samo za vožnju desnom stranom.

Kratki svjetlosni snop ne svijetli istodobno s dugim svjetlosnim snopom i/ili drugim uzajamno povezanim glavnim svjetlom.

Slika 11.

Pojednostavnjeno označivanje udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala

(Okomitim i vodoravnim crtama shematski je prikazan oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu dio homologacijske oznake.)

Predložak A

Predložak B

Predložak C

Predložak D

Napomena: Četiri prethodna primjera odgovaraju rasvjetnom uređaju s homologacijskom oznakom koji se sastoji od:

| | prednjeg pozicijskog svjetla homologiranog u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

prednjeg pozicijskog svjetla homologiranog u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| | glavnog svjetla razreda B s dugim svjetlosnim snopom konstruiranim za promet lijevom i desnom stranom i kratkim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 123 625 i 145 125 kandela (što označuje broj 30), homologiranog u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01 i s ugrađenom plastičnom lećom; |
| --- | --- |

glavnog svjetla razreda B s dugim svjetlosnim snopom konstruiranim za promet lijevom i desnom stranom i kratkim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 123 625 i 145 125 kandela (što označuje broj 30), homologiranog u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01 i s ugrađenom plastičnom lećom;

| | prednjeg svjetla za maglu homologiranog u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19 i s ugrađenom plastičnom; |
| --- | --- |

prednjeg svjetla za maglu homologiranog u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19 i s ugrađenom plastičnom;

| | prednjeg svjetla pokazivača smjera kategorije 1a homologiranog u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6. |
| --- | --- |

prednjeg svjetla pokazivača smjera kategorije 1a homologiranog u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6.

Slika 12.

Svjetlo uzajamno povezano s glavnim svjetlom

Primjer 1.

Prethodni primjer odgovara označivanju plastične leće namijenjene za upotrebu u različitim tipovima glavnih svjetala, to jest:

| ili | u glavnom svjetlu razreda B s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za oba prometna sustava i dugim svjetlosnim snopom najveće svjetlosne jakosti između 123 625 i 145 125 kandela (što označuje broj 30), homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01,
  koje je uzajamno povezano s
  prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |
| ili | u glavnom svjetlu razreda A s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za oba prometna sustava i dugim svjetlosnim snopom najveće svjetlosne jakosti između 48 375 cd i 64 500 cd (što označuje broj 12,5), homologiranim u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01, uzajamno povezanim s jednakim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno,
  koje je uzajamno povezano s
  jednakim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno; |
| ili | čak u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao jedno svjetlo. |

ili

u glavnom svjetlu razreda B s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za oba prometna sustava i dugim svjetlosnim snopom najveće svjetlosne jakosti između 123 625 i 145 125 kandela (što označuje broj 30), homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01,

koje je uzajamno povezano s

prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

ili

u glavnom svjetlu razreda A s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za oba prometna sustava i dugim svjetlosnim snopom najveće svjetlosne jakosti između 48 375 cd i 64 500 cd (što označuje broj 12,5), homologiranim u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 01, uzajamno povezanim s jednakim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno,

koje je uzajamno povezano s

jednakim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno;

ili

čak u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao jedno svjetlo.

Na kućištu glavnog svjetla samo je važeći homologacijski broj, primjerice:

Primjer 2.

Prethodni primjer odgovara označivanju plastične leće koja se upotrebljava u sklopu od dvaju glavnih svjetala, homologiranom u Francuskoj (E2) pod homologacijskim brojem 81151, koji se sastoji od:

| | glavnog svjetla razreda B koje emitira kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop s najvećom svjetlosnom jakosti između x i y kandela te koje ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika i |
| --- | --- |

glavnog svjetla razreda B koje emitira kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop s najvećom svjetlosnom jakosti između x i y kandela te koje ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika i

| | glavnog svjetla razreda B koje emitira dugi svjetlosni snop konstruirano za oba prometna sustava s najvećom svjetlosnom jakosti između w i z kandela te koje ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika, pri čemu je ukupna vrijednost najvećih svjetlosnih jakosti dugih svjetlosnih snopova između 123 625 i 145 125 kandela. |
| --- | --- |

glavnog svjetla razreda B koje emitira dugi svjetlosni snop konstruirano za oba prometna sustava s najvećom svjetlosnom jakosti između w i z kandela te koje ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika, pri čemu je ukupna vrijednost najvećih svjetlosnih jakosti dugih svjetlosnih snopova između 123 625 i 145 125 kandela.

Slika 13.

LED moduli

LED modul s prikazanim identifikacijskim kodom modula izvora svjetlosti homologiran je zajedno s glavnim svjetlom prvobitno homologiranim u Italiji (E3) pod homologacijskim brojem 17325.

---

PRILOG 3.

SFERNI KOORDINATNI MJERNI SUSTAV I POLOŽAJI ISPITNIH TOČAKA

Slika A

Mjerni sustav sfernih koordinata

Image

Slika B

Kratki svjetlosni snop za promet desnom stranom

Image

Ispitne točke za promet lijevom stranom nalaze se zrcalno u odnosu na crtu V-V.

Slika C

Ispitne točke dugog svjetlosnog snopa

Image

---

PRILOG 4.

ISPITIVANJA STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA GLAVNIH SVJETALA U RADU

Ispitivanja potpunih glavnih svjetala

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u skladu s propisima ovog Pravilnika, u točki za Imax za dugi svjetlosni snop i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom), uzorak potpunog glavnog svjetla ispituje se na stabilnost fotometrijskih obilježja u radu. „Potpuno glavno svjetlo” podrazumijeva cijelo svjetlo, uključujući okolne dijelove kućišta i svjetla koja mogu utjecati na njegovu odvodnju topline.

Ispitivanja se provode:

| (a) | u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C, ispitni uzorak postavlja se na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji u vozilo; |
| --- | --- |

(a)

u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C, ispitni uzorak postavlja se na nosač koji odgovara pravilnoj ugradnji u vozilo;

| (b) | u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti: s izvorima svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje jedan sat ili s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 15 sati ili LED modula iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 48 sati i ohladili su se na okolnu temperaturu prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Upotrebljavaju se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti: s izvorima svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje jedan sat ili s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 15 sati ili LED modula iz serijske proizvodnje koji su starjeli najmanje 48 sati i ohladili su se na okolnu temperaturu prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Upotrebljavaju se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva.

Mjerna oprema jednakovrijedna je onoj upotrijebljenoj tijekom homologacijskih ispitivanja glavnog svjetla.

Ispitni se uzorak niti demontira s ispitne naprave niti ponovno namješta u odnosu na nju dok radi. Upotrijebljeni izvor svjetlosti pripada kategoriji izvora svjetlosti koja je određena za to glavno svjetlo.

1.   Ispitivanje stabilnosti fotometrijskih obilježja

1.1.   Čisto glavno svjetlo

Glavno svjetlo radi 12 sati kako je opisano u stavku 1.1.1., a zatim ga se provjerava kako je propisano u stavku 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja (1)

Glavno svjetlo uključeno je prema propisanom vremenu tako da:

| (a) | u slučaju kad se homologira samo jedna svjetlosna funkcija (dugi ili kratki svjetlosni snop ili prednje svjetlo za maglu), odgovarajuća žarna nit i/ili LED modul (moduli) svijetli propisano vrijeme (2); |
| --- | --- |

(a)

u slučaju kad se homologira samo jedna svjetlosna funkcija (dugi ili kratki svjetlosni snop ili prednje svjetlo za maglu), odgovarajuća žarna nit i/ili LED modul (moduli) svijetli propisano vrijeme (2);

| (b) | u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih ili u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim svjetlom za maglu:






  i. | glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme: | 15 minuta svijetli žarna nit glavnog kratkog svjetlosnog snopa ili LED modul (moduli) glavnog kratkog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih ili u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim svjetlom za maglu:

i.

glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

15 minuta svijetli žarna nit glavnog kratkog svjetlosnog snopa ili LED modul (moduli) glavnog kratkog svjetlosnog snopa;

| | pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili LED moduli; |
| --- | --- |

pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili LED moduli;

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1.; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1.;

| (c) | u slučaju glavnog svjetla s prednjim svjetlom za maglu i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih:






  i. | glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme: | 15 minuta svijetli prednje svjetlo za maglu; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

u slučaju glavnog svjetla s prednjim svjetlom za maglu i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih:

i.

glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

15 minuta svijetli prednje svjetlo za maglu;

| | pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili svi LED moduli; |
| --- | --- |

pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili svi LED moduli;

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo prednje svjetlo za maglu ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1.; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo prednje svjetlo za maglu ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1.;

| (d) | u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih i prednjim svjetlom za maglu:






  i. | glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme: | 15 minuta svijetli žarna nit glavnog kratkog svjetlosnog snopa ili LED modul (moduli) glavnog kratkog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i jednim dugim svjetlosnim snopom ili više njih i prednjim svjetlom za maglu:

i.

glavno se svjetlo podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

15 minuta svijetli žarna nit glavnog kratkog svjetlosnog snopa ili LED modul (moduli) glavnog kratkog svjetlosnog snopa;

| | pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili svi LED moduli; |
| --- | --- |

pet minuta svijetle sve žarne niti i/ili svi LED moduli;

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1., a prednje svjetlo za maglu podvrgava se ciklusu u kojem polovinu vremena i tijekom rada dugog svjetlosnog snopa 15 minuta ne svijetli i pet minuta svijetli; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa (snopova) (istodobno) i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1., a prednje svjetlo za maglu podvrgava se ciklusu u kojem polovinu vremena i tijekom rada dugog svjetlosnog snopa 15 minuta ne svijetli i pet minuta svijetli;

| iii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo prednje svjetlo za maglu (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa i prednjeg svjetla za maglu i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1., a prednje svjetlo za maglu podvrgava se ciklusu u kojem polovinu vremena i tijekom rada glavnog kratkog svjetlosnog snopa 15 minuta ne svijetli i pet minuta svijetli; |
| --- | --- |

iii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo prednje svjetlo za maglu (3), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa i prednjeg svjetla za maglu i to svakog polovinu vremena određenog u stavku 1.1., a prednje svjetlo za maglu podvrgava se ciklusu u kojem polovinu vremena i tijekom rada glavnog kratkog svjetlosnog snopa 15 minuta ne svijetli i pet minuta svijetli;

| iv. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3) ili samo prednje svjetlo za maglu, ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa trećinu vremena, dugog svjetlosnog snopa (snopova) trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu trećinu vremena određenog u stavku 1.1.; |
| --- | --- |

iv.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da će se glavno svjetlo upotrebljavati tako da istodobno svijetli samo kratki svjetlosni snop ili samo dugi svjetlosni snop (snopovi) (3) ili samo prednje svjetlo za maglu, ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (2) glavnog kratkog svjetlosnog snopa trećinu vremena, dugog svjetlosnog snopa (snopova) trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu trećinu vremena određenog u stavku 1.1.;

| (e) | u slučaju kratkog svjetlosnog snopa konstruiranog za osvjetljivanje zavoja s dodatkom izvora svjetlosti sa žarnom niti i/ili jednog ili više LED modula, taj se izvor svjetlosti i/ili LED moduli uključuje na jednu minutu pa isključuje na devet minuta samo tijekom rada kratkog svjetlosnog snopa (vidjeti Prilog 4. – Dodatak 1.). |
| --- | --- |

(e)

u slučaju kratkog svjetlosnog snopa konstruiranog za osvjetljivanje zavoja s dodatkom izvora svjetlosti sa žarnom niti i/ili jednog ili više LED modula, taj se izvor svjetlosti i/ili LED moduli uključuje na jednu minutu pa isključuje na devet minuta samo tijekom rada kratkog svjetlosnog snopa (vidjeti Prilog 4. – Dodatak 1.).

1.1.1.2.   Ispitni napon

Na priključke ispitnog uzorka dovodi se napon kako slijedi:

| (a) | u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti pogonjenih izravno u uvjetima naponskog sustava vozila:
  ispitivanje se izvodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V, osim ako podnositelj zahtjeva odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drukčijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti pogonjenim najvećim naponom koji se može primijeniti; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti pogonjenih izravno u uvjetima naponskog sustava vozila:

ispitivanje se izvodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V ili 28,0 V, osim ako podnositelj zahtjeva odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drukčijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti pogonjenim najvećim naponom koji se može primijeniti;

| (b) | u slučaju zamjenjivog (zamjenjivih) izvora svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon elektroničkog uređaja za nadzor izvora svjetlosti jest 13,2 ± 0,1 volta za naponski sustav vozila od 12 V, ili kako je drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju zamjenjivog (zamjenjivih) izvora svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon elektroničkog uređaja za nadzor izvora svjetlosti jest 13,2 ± 0,1 volta za naponski sustav vozila od 12 V, ili kako je drukčije navedeno u homologacijskom zahtjevu;

| (c) | u slučaju nezamjenjivog izvora svjetlosti pogonjenih izravno u uvjetima naponskog sustava vozila: Sva mjerenja na svjetlosnim jedinicama opremljenim nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) provode se pri 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ili pri drugim naponima u skladu s naponskim sustavom u vozilu koji navede podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju nezamjenjivog izvora svjetlosti pogonjenih izravno u uvjetima naponskog sustava vozila: Sva mjerenja na svjetlosnim jedinicama opremljenim nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) provode se pri 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ili pri drugim naponima u skladu s naponskim sustavom u vozilu koji navede podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj;

| (d) | u slučaju zamjenjivih ili nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti nadzire sustav ili u slučaju izvora svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i upravljanje, na ulazne se priključke tog uređaja dovode prethodno navedeni ispitni naponi. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i upravljanje ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju zamjenjivih ili nezamjenjivih izvora svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti nadzire sustav ili u slučaju izvora svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i upravljanje, na ulazne se priključke tog uređaja dovode prethodno navedeni ispitni naponi. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i upravljanje ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti;

| (e) | LED module mjeri se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, ako nije drukčije određeno u ovom Pravilniku. LED module kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjeri se kako odredi podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

(e)

LED module mjeri se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, ako nije drukčije određeno u ovom Pravilniku. LED module kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjeri se kako odredi podnositelj zahtjeva;

| (f) | kada su signalna svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitnom uzorku i rade pri naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se prilagođuje prema uputama proizvođača za pravilno fotometrijsko djelovanje tog svjetla. |
| --- | --- |

(f)

kada su signalna svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitnom uzorku i rade pri naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se prilagođuje prema uputama proizvođača za pravilno fotometrijsko djelovanje tog svjetla.

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.   Vizualni pregled

Kad se glavno svjetlo stabilizira na temperaturu okoline, leću glavnog svjetla i vanjsku leću, ako postoji, čisti se čistom, vlažnom pamučnom tkaninom. Zatim se obavlja vizualni pregled kojim se ni na leći glavnog svjetla ni na vanjskoj leći, ako postoji, ne smiju uočiti nikakva izobličenja, iskrivljenja, pukotine ili promjene u boji.

1.1.2.2.   Fotometrijsko ispitivanje

Kako bi se ispunili zahtjevi ovog Pravilnika, fotometrijske se vrijednosti provjeravaju u sljedećim točkama:

| | Kratko svjetlo: | 50 R – B 50 L – 25 L za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom, |
| --- | --- | --- |

Kratko svjetlo:

50 R – B 50 L – 25 L za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

| | 50 R – B 50 L – 25 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom. |
| --- | --- |

50 R – B 50 L – 25 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

| | Dugi svjetlosni snop: točka Imax |
| --- | --- |

Dugi svjetlosni snop: točka Imax

Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se uzelo u obzir svako izobličenje nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice „svjetlo-tama” obuhvaćena je stavkom 2. ovog Priloga).

Osim za točku B 50 L, dopušteno je 10-postotno neslaganje između fotometrijskih obilježja i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. Vrijednost izmjerena u točki B 50 L ne smije biti veća od fotometrijske vrijednosti izmjerene prije ispitivanja za više od 170 cd.

1.2.   Prljavo glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kako je određeno u stavku 1.1., glavno svjetlo, nakon što je pripremljeno kako je propisano u stavku 1.2.1., radi jedan sat kako je opisano u stavku 1.1.1., a zatim ga se provjerava kako je propisano u stavku 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnog svjetla

1.2.1.1.   Ispitna mješavina

| 1.2.1.1.1. | Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama: | mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: | devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0-100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od:

devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0-100 μm,

| | jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm, |
| --- | --- |

jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm,

| | 0,2 težinska dijela NaCMC (4) i |
| --- | --- |

0,2 težinska dijela NaCMC (4) i

| | primjerene količine destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

primjerene količine destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m.

| | Mješavina ne smije biti starija od 14 dana. |
| --- | --- |

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

| 1.2.1.1.2. | Za glavno svjetlo s plastičnom vanjskom lećom: | mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: | devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0-100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Za glavno svjetlo s plastičnom vanjskom lećom:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od:

devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0-100 μm,

| | jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm, |
| --- | --- |

jednog težinskog dijela biljne ugljikove prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm,

| | 0,2 težinska dijela NaCMC (4), |
| --- | --- |

0,2 težinska dijela NaCMC (4),

| | 13 težinskih dijelova destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m i |
| --- | --- |

13 težinskih dijelova destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m i

| | 2 ± 1 težinskog dijela sredstva za odstranjivanje površinske napetosti (5). |
| --- | --- |

2 ± 1 težinskog dijela sredstva za odstranjivanje površinske napetosti (5).

| | Mješavina ne smije biti starija od 14 dana. |
| --- | --- |

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.   Nanošenje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu se mješavinu ravnomjerno nanese na cijelu osvjetljavajuću površinu glavnog svjetla i zatim ostavi da se osuši. Taj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljivanja ne padne na 15 do 20 % vrijednosti izmjerenih za svaku od ovih točaka u uvjetima opisanima u ovom Prilogu:

| | točka Emax za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za kratki svjetlosni snop, |
| --- | --- |

točka Emax za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za kratki svjetlosni snop,

| | 50 R i 50 V (6) za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za promet desnom stranom, |
| --- | --- |

50 R i 50 V (6) za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za promet desnom stranom,

| | 50 L i 50 V (6) za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za promet lijevom stranom. |
| --- | --- |

50 L i 50 V (6) za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za promet lijevom stranom.

2.   Ispitivanje promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline

To se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline ne prelazi određenu vrijednost za uključeno glavno svjetlo koje proizvodi kratki svjetlosni snop.

Glavno svjetlo ispitano u skladu sa stavkom 1. ispituje se kako je opisano u stavku 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu na nju.

2.1.   Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj okolini na okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C.

Upotrebom serijski proizvedene žarulje sa žarnom niti ili LED modula (ili više njih) kako je dostavljen s glavnim svjetlom koji su starjeli najmanje jedan sat, na glavnom se svjetlu uključuje kratki svjetlosni snop, pri čemu ga se niti skida s ispitne naprave niti namješta ponovno u odnosu na nju. (Za potrebe tog ispitivanja napon se namješta kako je određeno u stavku 1.1.1.2.). Položaj granice „svjetlo-tama” u vodoravnom dijelu (između crte V-V i okomite crte koja prolazi točkom B 50 L za vožnju desnom stranom ili B 50 R za vožnju lijevom stranom) provjerava se nakon tri minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada.

Mjerenje promjene položaja granice „svjetlo-tama”, kako je prethodno opisano, obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate.

2.2.   Rezultati ispitivanja

| 2.2.1. | Rezultat izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim za glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom kad apsolutna vrijednost

  zabilježena na glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) prema gore i ne više od 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) prema dolje. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | No ako je ta vrijednost:






  Kretanje | |
| --- | --- | --- |
| prema gore | veća od 1,0 mrad, ali ne veća od 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad). |
| prema dolje | veća od 2,0 mrad, ali ne veća od 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

No ako je ta vrijednost:

Kretanje

prema gore

veća od 1,0 mrad, ali ne veća od 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad).

prema dolje

veća od 2,0 mrad, ali ne veća od 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

dodatni uzorak glavnog svjetla ispituje se kako je opisano u stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu kako je opisano u nastavku, kako bi se stabilizirao položaj mehaničkih dijelova glavnog svjetla na podnožju koje odgovara ispravnoj ugradnji na vozilo:

| | jednosatni rad kratkog svjetlosnog snopa (napon se namješta u skladu sa stavkom 1.1.1.2.), |
| --- | --- |

jednosatni rad kratkog svjetlosnog snopa (napon se namješta u skladu sa stavkom 1.1.1.2.),

| | nakon tog razdoblja od jednog sata tip glavnog svjetla smatra se prihvatljivim ako apsolutna vrijednost Δr izmjerena na tom uzorku ispunjava zahtjeve iz prethodnog stavka 2.2.1. |
| --- | --- |

nakon tog razdoblja od jednog sata tip glavnog svjetla smatra se prihvatljivim ako apsolutna vrijednost Δr izmjerena na tom uzorku ispunjava zahtjeve iz prethodnog stavka 2.2.1.

---

(1)  Za vremenski raspored ispitivanja vidjeti Prilog 8. ovom Pravilniku.

(2)  Kada ispitivano glavno svjetlo obuhvaća signalna svjetla, ona svijetle tijekom ispitivanja, osim dnevnog svjetla. Ako je riječ o pokazivaču smjera, on svijetli u treperećem načinu rada s omjerom uključenosti i isključenosti približno jedan prema jedan.

(3)  Ako istodobno svijetle dvije žarne niti ili više njih i/ili LED moduli kad se glavno svjetlo koristi kao trepćuće svjetlo, to se ne smatra uobičajenom upotrebom žarnih niti i/ili LED modula.

(4)  NaCMC znači natrijevu sol karboksimetilceluloze koja se obično navodi kao CMC. NaCMC za prljavu mješavinu ima stupanj zamjene (DS) od 0,6–0,7 i viskoznost od 200–300 cP za 2-postotnu otopinu na 20 °C.

(5)  Odstupanja količine dopuštena su zbog potrebe dobivanja prljavštine koja se pravilno rasprostire po cijeloj plastičnoj leći.

(6)  Točka 50 V na ekranu se nalazi 375 mm ispod HV na okomitoj crti V-V na udaljenosti od 25 m.

Dodatak 1.

PREGLED RADNIH RAZDOBLJA KOJA SE ODNOSE NA ISPITIVANJE STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

| Kratice | : | P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

  D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

  F: prednje svjetlo za maglu |
| --- | --- | --- |
| | : | znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja |
| | : | znači ciklus od devet minuta isključenosti i jedne minute svijetljenja |

Kratice

:

P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

F: prednje svjetlo za maglu

Image

:

znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja

Image

:

znači ciklus od devet minuta isključenosti i jedne minute svijetljenja

Sva sljedeća udružena glavna svjetla i prednja svjetla za maglu, zajedno s dodanim oznakama, dana su kao primjeri i nisu iscrpni.

| 1. | P ili D ili F (HC ili HR ili B)
  P, D ili F
  Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja |
| --- | --- |

1.

P ili D ili F (HC ili HR ili B)

P, D ili F

Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja

Image

| 2. | P+F (HC B) ili P+D (HCR)
  Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja
  D ili F
  P |
| --- | --- |

2.

P+F (HC B) ili P+D (HCR)

Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja

D ili F

P

Image

| 3. | P+F (HC/B) ili HC/B ili P+D (HC/R)
  D ili F
  P
  Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja |
| --- | --- |

3.

P+F (HC/B) ili HC/B ili P+D (HC/R)

D ili F

P

Dodatni izvor svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje zavoja

Image

---

PRILOG 5.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE ZA NADZOR SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   Općenito

| 1.1. | S mehaničkog i geometrijskog gledišta smatra se da su zahtjevi sukladnosti ispunjeni ako odstupanja ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja koja odgovaraju zahtjevima iz ovog Pravilnika. Taj se uvjet odnosi i na boju. |
| --- | --- |

1.1.

S mehaničkog i geometrijskog gledišta smatra se da su zahtjevi sukladnosti ispunjeni ako odstupanja ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja koja odgovaraju zahtjevima iz ovog Pravilnika. Taj se uvjet odnosi i na boju.

| 1.2. | Sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranog glavnog svjetla opremljenog standardnom (etalon) žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni:






  1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) (1) i za zonu III. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:






  B 50 L (ili R): | 170 cd, što odgovara 20 %,
  255 cd, što odgovara 30 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| zona III. | 255 cd, što odgovara 20 %,
  380 cd, što odgovara 30 % |

1.2.

Sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranog glavnog svjetla opremljenog standardnom (etalon) žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni:

1.2.1.

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) (1) i za zonu III. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:

B 50 L (ili R):

170 cd, što odgovara 20 %,

255 cd, što odgovara 30 %,

zona III.

255 cd, što odgovara 20 %,

380 cd, što odgovara 30 %

| 1.2.2. | ili ako






  1.2.2.1. | su za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od +170 cd) i, u odnosu na to usmjerenje, u najmanje jednoj točki unutar kruga od 0,35 stupnjeva oko točaka B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 0,52 stupnja iznad crte 25 R i 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

ili ako

1.2.2.1.

su za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od +170 cd) i, u odnosu na to usmjerenje, u najmanje jednoj točki unutar kruga od 0,35 stupnjeva oko točaka B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 0,52 stupnja iznad crte 25 R i 25 L;

| 1.2.2.2. | i ako se, za dugi svjetlosni snop, točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Imax, za fotometrijske se vrijednosti poštuje dopušteno odstupanje od + 20 posto za najveće vrijednosti i - 20 posto za najmanje vrijednosti u bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 6.3.2 ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

1.2.2.2.

i ako se, za dugi svjetlosni snop, točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Imax, za fotometrijske se vrijednosti poštuje dopušteno odstupanje od + 20 posto za najveće vrijednosti i - 20 posto za najmanje vrijednosti u bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 6.3.2 ovog Pravilnika;

| 1.2.3. | ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° nadesno ili ulijevo; |
| --- | --- |

1.2.3.

ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° nadesno ili ulijevo;

| 1.2.4. | u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti sa žarnom niti, ako rezultati opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju s drugim standardnom (etalon) žaruljom sa žarnom niti. |
| --- | --- |

1.2.4.

u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti sa žarnom niti, ako rezultati opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju s drugim standardnom (etalon) žaruljom sa žarnom niti.

| 1.3. | U pogledu provjere promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak: | jedan uzorak glavnih svjetala ispituje se u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 4. stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu opisanom u Prilogu 4. stavku 2.2.2. |
| --- | --- | --- |

1.3.

U pogledu provjere promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

jedan uzorak glavnih svjetala ispituje se u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 4. stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu opisanom u Prilogu 4. stavku 2.2.2.

| | Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako Δr ne prelazi 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako Δr ne prelazi 1,5 mrad.

| | Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali nije veća od 2,0 mrad, ispituje se drugi uzorak, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prelaziti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali nije veća od 2,0 mrad, ispituje se drugi uzorak, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prelaziti 1,5 mrad.

| 1.4. | Ako se, međutim, vertikalno namještanje u zahtijevani položaj ne može ponavljati u granicama odstupanja opisanih u stavku 6.2.2.3. ovog Pravilnika, jedan se uzorak ispituje u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 9. stavcima 2. i 3. |
| --- | --- |

1.4.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u zahtijevani položaj ne može ponavljati u granicama odstupanja opisanih u stavku 6.2.2.3. ovog Pravilnika, jedan se uzorak ispituje u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 9. stavcima 2. i 3.

2.   Najmanji zahtjevi za provjeru sukladnosti od strane proizvođača

Za svaki tip glavnog svjetla nositelj homologacijske oznake u primjerenim vremenskim razmacima provodi najmanje sljedeća ispitivanja. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako bilo koje uzorkovanje pokaže nesukladnost s obzirom na određeni tip ispitivanja, uzimaju se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač poduzima mjere kako bi osigurao sukladnost predmetne proizvodnje.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku obuhvaćaju fotometrijska obilježja i provjeru promjene vertikalnog položaja crte „svijetlo-tamno” pod utjecajem topline.

2.2.   Metode koje se upotrebljavaju u ispitivanjima

| 2.2.1. | Ispitivanja se u pravilu provode u skladu s postupcima iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ispitivanja se u pravilu provode u skladu s postupcima iz ovog Pravilnika.

| 2.2.2. | U svim ispitivanjima sukladnosti koja provodi proizvođač mogu se primjenjivati jednakovrijedne metode uz odobrenje tijela koje je nadležno za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

U svim ispitivanjima sukladnosti koja provodi proizvođač mogu se primjenjivati jednakovrijedne metode uz odobrenje tijela koje je nadležno za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku.

| 2.2.3. | Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo. |
| --- | --- |

2.2.3.

Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo.

| 2.2.4. | U svim su slučajevima referentne metode one iz ovog Pravilnika, posebno za potrebe administrativne provjere i uzorkovanja. |
| --- | --- |

2.2.4.

U svim su slučajevima referentne metode one iz ovog Pravilnika, posebno za potrebe administrativne provjere i uzorkovanja.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci svjetala uzimaju se nasumično iz proizvodnje ujednačene partije. Ujednačena partija znači niz glavnih svjetala istog tipa određen u skladu s proizvodnim metodama proizvođača.

Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. No proizvođač smije objediniti zapisnike koji se odnose na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuju isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4.   Izmjerena i zabilježena fotometrijska obilježja

Uzorke glavnih svjetala podvrgava se fotometrijskim mjerenjima u točkama predviđenima u ovom Pravilniku, pri čemu su odčitavanja ograničena na točke Imax, HV (2), HL, HR (3) u slučaju dugog svjetlosnog snopa i na točke B 50 L (ili R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L (ili R) u slučaju kratkog svjetlosnog snopa (vidjeti sliku u Prilogu 3.).

2.5.   Mjerila prihvatljivosti

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s nadležnim tijelom, kriterija koji određuju prihvatljivost njegovih proizvoda radi ispunjavanja zahtjeva utvrđenih za provjeru sukladnosti proizvoda u stavku 10.1. ovog Pravilnika.

Mjerila koja određuju prihvatljivost takva su da bi, s pouzdanošću od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaska provjere nasumičnih uzoraka u skladu s Prilogom 7. (prvo uzorkovanje) bila 0,95.

---

(1)  Slova u zagradama odnose se na glavna svjetla za promet desnom stranom.

(2)  Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim snopom, mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop ista je kao i za kratki svjetlosni snop.

(3)  HL i HR: točke na „hh” 2,5 stupnja lijevo odnosno desno od točke HV.

---

PRILOG 6.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S LEĆAMA OD PLASTIKE – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I POTPUNIH SVJETALA

1.   Opći zahtjevi

| 1.1. | Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika ispunjavaju zahtjeve navedene u stavcima 2.1. do 2.5. |
| --- | --- |

1.1.

Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika ispunjavaju zahtjeve navedene u stavcima 2.1. do 2.5.

| 1.2. | Dva uzorka potpunih svjetala dostavljena u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika i s ugrađenim plastičnim lećama ispunjavaju, s obzirom na materijal leće, zahtjeve navedene u stavku 2.6. |
| --- | --- |

1.2.

Dva uzorka potpunih svjetala dostavljena u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika i s ugrađenim plastičnim lećama ispunjavaju, s obzirom na materijal leće, zahtjeve navedene u stavku 2.6.

| 1.3. | Na uzorcima plastičnih leća ili materijala obavljaju se, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo), homologacijska ispitivanja prema vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

1.3.

Na uzorcima plastičnih leća ili materijala obavljaju se, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo), homologacijska ispitivanja prema vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A Dodatka 1. ovom Prilogu.

| 1.4. | No ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja propisana stavcima 2.1. do 2.5. u nastavku ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s drugim pravilnikom, ta ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo ispitivanja propisana tablicom B u Dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4.

No ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja propisana stavcima 2.1. do 2.5. u nastavku ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s drugim pravilnikom, ta ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo ispitivanja propisana tablicom B u Dodatku 1.

2.   Ispitivanja

2.1.   Otpornost na promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leće) u pet se ciklusa izlaže promjeni temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom:

| | 3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85–95 % RH, |
| --- | --- |

3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85–95 % RH,

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH, |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH,

| | 15 sati na – 30 °C ± 2 °C, |
| --- | --- |

15 sati na – 30 °C ± 2 °C,

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH, |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH,

| | 3 sati na 80 °C ± 2 °C, |
| --- | --- |

3 sati na 80 °C ± 2 °C,

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH. |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH.

Prije tog ispitivanja uzorci se najmanje četiri sata drže na temperaturi od 23 °C ± 5 °C i relativnoj vlažnosti od 60–75 %.

Napomena: Jednosatna razdoblja na temperaturi od 23 °C ± 5 °C uključuju prijelazna razdoblja s jedne temperature na drugu, nužna radi izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.   Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ta se mjerenja obavljaju upotrebom standardne (etalon) žarulje i/ili LED modula, kojim je opremljeno glavno svjetlo, u sljedećim točkama:

| | B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom stranom), |
| --- | --- |

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom stranom),

| | Imax za dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

Imax za dugi svjetlosni snop.

2.1.2.2.   Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije ispitivanja ne prelaze 10 % uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

2.2.   Otpornost na atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske utjecaje

Tri nova uzorka (leće ili uzorci materijala) izlažu se zračenju iz izvora koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnog tijela na temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Prikladni filtri postavljaju se između izvora i uzoraka tako da se što više smanje zračenja s valnim duljinama manjima od 295 nm i većima od 2 500 nm. Uzorci se izlažu energetskom osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave, na crnoj ploči postavljenoj na istoj razini s uzorcima, iznosi 50 °C ± 5 °C. Kako bi se osigurala ravnomjerna izloženost, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 min–1.

Uzorci se prskaju destiliranom vodom vodljivosti manje od 1 mS/m pri temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: pet minuta, sušenje: 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska sredstva

Nakon ispitivanja opisanog u stavku 2.2.1. i mjerenja opisanog u stavku 2.2.3.1. vanjsku površinu navedenih triju uzoraka premazuje se kako je opisano u stavku 2.2.2.2. mješavinom određenom u stavku 2.2.2.1.

2.2.2.1.   Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil-tetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.   Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (kako je određen u ISO 105) namoči se do zasićenja mješavinom određenom u prethodnom stavku 2.2.2.1. i, unutar deset sekundi, stavi na vanjsku površinu uzorka i drži deset minuta pritiskom od 50 N/cm2, što odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom tih deset minuta tkaninu se ponovno namače mješavinom tako da je sastav nanesene tekućine stalno jednak sastavu propisane ispitne mješavine.

Tijekom nanošenja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak radi sprečavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.   Čišćenje

Nakon nanošenja ispitne mješavine uzorci se suše na zraku, a zatim peru otopinom opisanom u stavku 2.3.1. (Otpornost na deterdžente) na 23 °C ± 5 °C.

Uzorci se zatim pomno ispiru destiliranom vodom koja ne sadržava više od 0,2 % nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim brišu mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

| 2.2.3.1. | Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje vanjska površina uzoraka nema pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacije, a srednja vrijednost promjene propusnosti

  , izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu, ne prelazi 0,020 (Δtm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva uzorci nemaju nikakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene

  , izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu, ne prelazi 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.2.4.   Otpornost na zračenja izvora svjetlosti

Provodi se sljedeće ispitivanje:

| | Ravni uzorci svih plastičnih dijelova glavnog svjetla koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti LED modula. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su onima glavnog svjetla. Ti su uzorci iste boje i imaju istu površinsku obradu (ako postoji) kao dijelovi glavnog svjetla. |
| --- | --- |

Ravni uzorci svih plastičnih dijelova glavnog svjetla koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti LED modula. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su onima glavnog svjetla. Ti su uzorci iste boje i imaju istu površinsku obradu (ako postoji) kao dijelovi glavnog svjetla.

| | Nakon 1 500 sati neprekidnog rada kolorimetrijske specifikacije propuštene svjetlosti moraju biti zadovoljene, a površine uzoraka bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili izobličenja. |
| --- | --- |

Nakon 1 500 sati neprekidnog rada kolorimetrijske specifikacije propuštene svjetlosti moraju biti zadovoljene, a površine uzoraka bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili izobličenja.

2.3.   Otpornost na deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) zagrijava se na 50 °C ± 5 °C i zatim na pet minuta uranja u mješavinu čija se temperatura održava na 23 °C ± 5 °C i koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode s najviše 0,02 % nečistoća i jednog dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorci se suše na temperaturi od 50 ± 5 °C. Površine uzoraka čiste se vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine tih triju uzorka zatim se jednu minutu lagano trlja pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu 70 % n-heptana i 30 % toluena (postotak obujma) i nakon toga osuši na zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja vrijednost promjene propuštanja Formula, izmjerena na tri uzorka u skladu s

postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prekoračiti 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Otpornost na mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) ispituje se na ravnomjerno mehaničko oštećivanje metodom opisanom u Dodatku 3. ovom Prilogu.

2.4.2.   Rezultati

Nakon tog ispitivanja promjene:

| propuštanja | : | , |
| --- | --- | --- |
| i raspršivanja | : | , |

propuštanja

:

Formula,

i raspršivanja

:

Formula,

mjere se u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. u području određenom u stavku 2.2.4.1.1. ovog Pravilnika. Srednja vrijednost triju uzoraka takva je da vrijedi:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Ispitivanje prianjanja zaštitnih slojeva, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Na površini od 20 mm × 20 mm na prevlaci leće nožićem za brijanje ili iglom načini se mreža od kvadrata veličine približno

2 mm × 2 mm. Pritisak oštrice ili igle dovoljan je da zareže barem prevlaku.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Upotrebljava se ljepljiva vrpca sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 %, koja je izmjerena u normiranim uvjetima određenima u Dodatku 4. ovom Prilogu. Tu se ljepljivu vrpcu, široku najmanje 25 mm, najmanje pet minuta drži pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano u stavku 2.5.1.

Zatim se kraj ljepljive vrpce opterećuje tako da se silu prianjanja na tu površinu izjednači sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U toj fazi vrpcu se strgne konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na sjecištima kvadrata ili na rubovima rezova dopuštena su pod uvjetom da oštećeno područje ne prelazi 15 % površine područja s mrežom.

2.6.   Ispitivanja potpunog glavnog svjetla s plastičnom lećom

2.6.1.   Otpornost površine leće na mehaničko oštećivanje

2.6.1.1.   Ispitivanja

Leću svjetla uzorka br. 1 ispituje se kako je opisano u stavku 2.4.1.

2.6.1.2.   Rezultati

Nakon obavljenog ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja obavljenih na glavnom svjetlu u skladu s ovim Pravilnikom:

| (a) | ne prelaze za više od 30 % najveće propisane vrijednosti u točkama B 50 L i HV i nisu za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točki 75 R (u slučaju glavnih svjetala koja su namijenjena za vožnju lijevom stranom u obzir se uzimaju točke B 50 R, HV i 75 L)
  ili |
| --- | --- |

(a)

ne prelaze za više od 30 % najveće propisane vrijednosti u točkama B 50 L i HV i nisu za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točki 75 R (u slučaju glavnih svjetala koja su namijenjena za vožnju lijevom stranom u obzir se uzimaju točke B 50 R, HV i 75 L)

ili

| (b) | nisu za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

(b)

nisu za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop.

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja zaštitnih slojeva, ako postoje

Leću uzorka svjetla br. 2 ispituje se u skladu s prethodnim stavkom 2.5.

3.   Provjera sukladnosti proizvodnje

| 3.1. | S obzirom na materijale od kojih je leća proizvedena, smatra se da su svjetla jedne serije u skladu s ovim Pravilnikom ako:






  3.1.1. | nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva te na deterdžente i ugljikovodike na vanjskoj površini uzoraka nema pukotina, odvajanja dijelova ni izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.); |
| --- | --- | --- |

3.1.

S obzirom na materijale od kojih je leća proizvedena, smatra se da su svjetla jedne serije u skladu s ovim Pravilnikom ako:

3.1.1.

nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva te na deterdžente i ugljikovodike na vanjskoj površini uzoraka nema pukotina, odvajanja dijelova ni izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.);

| 3.1.2. | su nakon ispitivanja opisanog u stavku 2.6.1.1. fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama navedenima u stavku 2.6.1.2. unutar graničnih vrijednosti propisanih za sukladnost proizvodnje ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

3.1.2.

su nakon ispitivanja opisanog u stavku 2.6.1.1. fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama navedenima u stavku 2.6.1.2. unutar graničnih vrijednosti propisanih za sukladnost proizvodnje ovim Pravilnikom.

| 3.2. | Ako rezultati ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično odabranom uzorku glavnih svjetala. |
| --- | --- |

3.2.

Ako rezultati ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično odabranom uzorku glavnih svjetala.

Dodatak 1.

VREMENSKI REDOSLIJED HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

| A. | Ispitivanja plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika)



















  Uzorci | Leće ili uzorci materijala | Leće |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija (A.6, stavak 2.1.2.) |

A.

Ispitivanja plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika)

Uzorci

Leće ili uzorci materijala

Leće

Ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Ograničena fotometrija (A.6, stavak 2.1.2.)

X

X

X

| 1.1.1. | Promjena temperature (A.6, stavak 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Promjena temperature (A.6, stavak 2.1.1.)

X

X

X

| 1.2. | Ograničena fotometrija (A.6, stavak 2.1.2.) |
| --- | --- |

1.2.

Ograničena fotometrija (A.6, stavak 2.1.2.)

X

X

X

| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.2.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.2.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Atmosferski utjecaji (A.6, stavak 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosferski utjecaji (A.6, stavak 2.2.1.)

X

X

X

| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.3.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.4. | Kemijska sredstva (A.6, stavak 2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4.

Kemijska sredstva (A.6, stavak 2.2.2.)

X

X

X

| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.4.1.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

| 1.5. | Deterdženti (A.6, stavak 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5.

Deterdženti (A.6, stavak 2.3.1.)

X

X

X

| 1.6. | Ugljikovodici (A.6, stavak 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6.

Ugljikovodici (A.6, stavak 2.3.2.)

X

X

X

| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.6.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.7. | Oštećivanje (A.6, stavak 2.4.1.) |
| --- | --- |

1.7.

Oštećivanje (A.6, stavak 2.4.1.)

X

X

X

| 1.7.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.7.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.7.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

| 1.8. | Prianjanje (A.6, stavak 2.5. |
| --- | --- |

1.8.

Prianjanje (A.6, stavak 2.5.

X

| 1.9. | Otpornost na zračenja izvora svjetlosti (A.6, stavak 2.2.4.) |
| --- | --- |

1.9.

Otpornost na zračenja izvora svjetlosti (A.6, stavak 2.2.4.)

X

| B. | Ispitivanja potpunih glavnih svjetala (dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika)







  Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla |
| --- | --- | --- |
| Uzorak br. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Oštećivanje (stavak 2.6.1.1. |

B.

Ispitivanja potpunih glavnih svjetala (dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika)

Ispitivanja

Potpuna glavna svjetla

Uzorak br.

1

2

2.1.

Oštećivanje (stavak 2.6.1.1.

x

| 2.2. | Fotometrija (stavak 2.6.1.2. |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (stavak 2.6.1.2.

x

| 2.3. | Prianjanje (stavak 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3.

Prianjanje (stavak 2.6.2.)

x

Dodatak 2.

METODA MJERENJA RASPRŠIVANJA I PROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1.   Oprema (vidjeti sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovinom divergencije β/2 = 17,4 × 10–4 rd ograničen je blendom Dτ s otvorom od 6 mm uz koji je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatska leća L2, korigirana za sferne aberacije, povezuje blendu DT s prijamnikom R; promjer leće L2 takav je da ne zaslanja svjetlost koju raspršuje uzorak u stošcu s polovinom vršnog kuta β//2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima αο/2 = 1° i αmax/2 = 12° smještena je u žarišnoj ravnini slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende potreban je radi zaklanjanja svjetlosti koja dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Mora postojati mogućnost da se središnji dio blende ukloni iz svjetlosnog snopa tako da se on vrati točno u prvobitni položaj.

Udaljenost L2 Dτ i žarišna duljina F2
   (1) leće L2 biraju se tako da slika Dτ potpuno pokriva prijamnik R.

Ako se pretpostavi da je početni upadni svjetlosni tok 1 000 jedinica, apsolutna točnost svakog odčitavanja bolja je od jedne jedinice.

2.   Mjerenja

Obavljaju se sljedeća odčitavanja:

| Odčitavanje | S uzorkom | Sa središnjim dijelom DD | Predstavljena veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Br. | Br. | Upadni svjetlosni tok pri početnom odčitavanju |
| T2 | da
  (prije ispitivanja) | ne | svjetlosni tok koji propušta novi materijal na području od 24° |
| T3 | da
  (poslije ispitivanja) | ne | svjetlosni tok koji propušta ispitani materijal na području od 24° |
| T4 | da
  (prije ispitivanja) | da | svjetlosni tok koji rasprši novi materijal |
| T5 | da
  (poslije ispitivanja) | da | svjetlosni tok koji rasprši ispitani materijal |

Odčitavanje

S uzorkom

Sa središnjim dijelom DD

Predstavljena veličina

T1

Br.

Br.

Upadni svjetlosni tok pri početnom odčitavanju

T2

da

(prije ispitivanja)

ne

svjetlosni tok koji propušta novi materijal na području od 24°

T3

da

(poslije ispitivanja)

ne

svjetlosni tok koji propušta ispitani materijal na području od 24°

T4

da

(prije ispitivanja)

da

svjetlosni tok koji rasprši novi materijal

T5

da

(poslije ispitivanja)

da

svjetlosni tok koji rasprši ispitani materijal

Image

---

(1)  Za L2 preporučuje se upotreba žarišne duljine od oko 80 mm.

Dodatak 3.

METODA ISPITIVANJA PRSKANJEM

1.   Ispitna oprema

1.1.   Prskalica

Prskalica koja se upotrebljava opremljena je sapnicom promjera 1,3 mm koja omogućuje protok tekućine brzinom od 0,24 ± 0,02 1/min pri radnom tlaku od 6,0 bara – 0/+ 0,5 bara.

Pod tim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz ima promjer od 170 ± 50 mm na površini izloženoj oštećivanju, udaljenoj 380 ± 10 mm od sapnice.

1.2.   Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od:

| (a) | silikatnog pijeska tvrdoće 7 prema Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnaca između 0 i 0,2 mm uz gotovo normalnu raspodjelu te kutnim faktorom od 1,8 do 2; |
| --- | --- |

(a)

silikatnog pijeska tvrdoće 7 prema Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnaca između 0 i 0,2 mm uz gotovo normalnu raspodjelu te kutnim faktorom od 1,8 do 2;

| (b) | vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode. |
| --- | --- |

(b)

vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.   Ispitivanje

Vanjska površina leća svjetla podvrgava se jednom ili više puta djelovanju mlaza pijeska dobivenog kako je prethodno opisano. Mlaz se prska gotovo okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se provjerava s pomoću jednog ili više uzoraka stakla koji su kao referentni uzorci stavljeni blizu ispitivanih leća. Mješavinu se prska sve dok promjena u raspršivanju svjetlosti na uzorku ili uzorcima izmjerena postupkom opisanim u Dodatku 2. ne bude takva da je:

Formula

Nekoliko se referentnih uzoraka može upotrijebiti radi provjere je li cijela ispitivana površina oštećena ravnomjerno.

Dodatak 4.

ISPITIVANJE PRIANJANJA LJEPLJIVE VRPCE

1.   Svrha

Ova metoda omogućuje određivanje linearne sile prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču u standardnim uvjetima.

2.   Načelo

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod kutom od 90°.

3.   Propisani atmosferski uvjeti

Okolni uvjeti su 23 °C ± 5 °C i relativna vlažnost od 65 ± 15 %.

4.   Ispitni uzorci

Prije ispitivanja uzorak se koluta ljepljive vrpce 24 sata drži u propisanoj atmosferi (vidjeti prethodni stavak 3.)

Iz svakog svitka ispituje se pet ispitnih uzoraka, svaki duljine 400 mm. Ispitni se uzorci uzimaju iz koluta nakon što se prva tri navoja odstrane.

5.   Postupak

Ispitivanje se obavlja u atmosferskim uvjetima iz stavka 3.

Iz koluta se uzima pet probnih uzoraka dok se ljepljiva vrpca radijalno odmotava brzinom od približno 300 mm/s, a zatim se u roku od 15 sekundi primjenjuju na sljedeći način:

| | Ljepljivu vrpcu postupno lijepiti na staklenu ploču laganim uzdužnim trljanjem prstom, bez pretjeranog pritiska, tako da između vrpce i staklene ploče nema zračnih mjehurića. |
| --- | --- |

Ljepljivu vrpcu postupno lijepiti na staklenu ploču laganim uzdužnim trljanjem prstom, bez pretjeranog pritiska, tako da između vrpce i staklene ploče nema zračnih mjehurića.

| | Staklenu ploču s postavljenom vrpcom ostaviti deset minuta u utvrđenim atmosferskim uvjetima. |
| --- | --- |

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom ostaviti deset minuta u utvrđenim atmosferskim uvjetima.

| | Približno 25 mm ispitnog komada odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog komada. |
| --- | --- |

Približno 25 mm ispitnog komada odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog komada.

| | Učvrstiti ploču, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Primijeniti silu tako da je crta odvajanja između vrpce i staklene ploče okomita na tu silu i na ploču. |
| --- | --- |

Učvrstiti ploču, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Primijeniti silu tako da je crta odvajanja između vrpce i staklene ploče okomita na tu silu i na ploču.

| | Povući vrpcu da se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom zapisati potrebnu silu. |
| --- | --- |

Povući vrpcu da se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom zapisati potrebnu silu.

6.   Rezultati

Pet dobivenih vrijednosti poreda se po veličini, a kao rezultat mjerenja uzima se srednja vrijednost. Ta se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine vrpce.

---

PRILOG 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE PROVODI INSPEKTOR

1.   Općenito

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta, u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako postoje, ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja. Taj se uvjet odnosi i na boju. |
| --- | --- |

1.1.

Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta, u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako postoje, ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja. Taj se uvjet odnosi i na boju.

| 1.2. | Sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranog glavnog svjetla opremljenog žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni:






  1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) (1) i za zonu III. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:






  B 50 L (ili R): | 170 cd, što odgovara 20 %
  255 cd, što odgovara 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| zona III. | 255 cd, što odgovara 20 %
  380 cd, što odgovara 30 % |

1.2.

Sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranog glavnog svjetla opremljenog žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni:

1.2.1.

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) (1) i za zonu III. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:

B 50 L (ili R):

170 cd, što odgovara 20 %

255 cd, što odgovara 30 %

zona III.

255 cd, što odgovara 20 %

380 cd, što odgovara 30 %

| 1.2.2. | ili ako






  1.2.2.1. | su za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od +170 cd) i, u odnosu na to usmjerenje, na najmanje jednu točku svakog područja omeđenog na mjernom zaslonu (na 25 m) krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R) (1) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 22,5 cm iznad linije 25 R i 25 L |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

ili ako

1.2.2.1.

su za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od +170 cd) i, u odnosu na to usmjerenje, na najmanje jednu točku svakog područja omeđenog na mjernom zaslonu (na 25 m) krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R) (1) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 22,5 cm iznad linije 25 R i 25 L

| 1.2.2.2. | i ako se, za dugi svjetlosni snop, točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Imax, za fotometrijske se vrijednosti poštuje dopušteno odstupanje od +20 posto za najveće vrijednosti i -20 posto za najmanje vrijednosti u bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 6.3.2 ovog Pravilnika. Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

i ako se, za dugi svjetlosni snop, točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Imax, za fotometrijske se vrijednosti poštuje dopušteno odstupanje od +20 posto za najveće vrijednosti i -20 posto za najmanje vrijednosti u bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 6.3.2 ovog Pravilnika. Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

| 1.2.3. | Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° nadesno ili ulijevo. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° nadesno ili ulijevo.

| 1.2.4. | Ako rezultati prethodnih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju s drugom standardnom žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima ugrađenima u glavnom svjetlo. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ako rezultati prethodnih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju s drugom standardnom žaruljom sa žarnom niti i/ili LED modulima ugrađenima u glavnom svjetlo.

| 1.2.5. | Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.5.

Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

| 1.2.6. | Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.6.

Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

| 1.3. | Ako se, međutim, vertikalno namještanje u zahtijevani položaj ne može ponavljati u granicama odstupanja opisanih u stavku 6.2.2.3. ovog Pravilnika, jedan se uzorak ispituje u skladu s postupkom opisanim u stavcima 2. i 3. Priloga 9. |
| --- | --- |

1.3.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u zahtijevani položaj ne može ponavljati u granicama odstupanja opisanih u stavku 6.2.2.3. ovog Pravilnika, jedan se uzorak ispituje u skladu s postupkom opisanim u stavcima 2. i 3. Priloga 9.

2.   Prvo uzorkovanje

U prvom se uzorkovanju nasumično izaberu četiri glavna svjetla. Prvi se par uzoraka označuje s A, drugi par uzoraka s B.

2.1.   Sukladnost se ne osporava

| 2.1.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla u nepovoljnim smjerovima:






  2.1.1.1. | uzorak A








  A1: | jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| A2: | oba glavna svjetla | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| prijelaz na uzorak B | | |

2.1.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla u nepovoljnim smjerovima:

2.1.1.1.

uzorak A

A1:

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

A2:

oba glavna svjetla

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak B

| 2.1.1.2. | uzorak B








  B1: | oba glavna svjetla | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

uzorak B

B1:

oba glavna svjetla

0 posto

| 2.1.2. | ili ako su uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A ispunjeni. |
| --- | --- |

2.1.2.

ili ako su uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A ispunjeni.

2.2.   Sukladnost se osporava

| 2.2.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:






  2.2.1.1. | uzorak A








  A3: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:

2.2.1.1.

uzorak A

A3:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

ali

ne više od

30 posto

| 2.2.1.2. | uzorak B








  B2: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| B3: | u slučaju A2 | | |
| jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.2.

uzorak B

B2:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

B3:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

ali

ne više od

30 posto

| 2.2.2. | ili ako uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

2.2.2.

ili ako uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A nisu ispunjeni.

2.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 11. ako nakon postupka uzorkovanja sa slike 1. u ovom Prilogu odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

| 2.3.1. | uzorak A








  A4: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 30 posto |
| A5: | oba glavna svjetla | više od | 20 posto |

2.3.1.

uzorak A

A4:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

30 posto

A5:

oba glavna svjetla

više od

20 posto

| 2.3.2. | uzorak B








  B4: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| B5: | u slučaju A2 | | |
| oba glavna svjetla | više od | 20 posto |
| B6: | u slučaju A2 | | |
| jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 30 posto |

2.3.2.

uzorak B

B4:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

B5:

u slučaju A2

oba glavna svjetla

više od

20 posto

B6:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

30 posto

| 2.3.3. | ili ako uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke A i B nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

2.3.3.

ili ako uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke A i B nisu ispunjeni.

3.   Ponovljeno uzorkovanje

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje u roku od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna svjetla uzima iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

3.1.   Sukladnost se ne osporava

| 3.1.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla:






  3.1.1.1. | uzorak C








  C1: | jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| C2: | oba glavna svjetla | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| prijelaz na uzorak D | | |

3.1.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla:

3.1.1.1.

uzorak C

C1:

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

C2:

oba glavna svjetla

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak D

| 3.1.1.2. | uzorak D







  D1: | u slučaju C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba glavna svjetla | 0 posto |

3.1.1.2.

uzorak D

D1:

u slučaju C2

oba glavna svjetla

0 posto

| 3.1.2. | ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C. |
| --- | --- |

3.1.2.

ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.2.   Sukladnost se osporava

| 3.2.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:






  3.2.1.1. | uzorak D








  D2: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |

3.2.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:

3.2.1.1.

uzorak D

D2:

u slučaju C2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

| 3.2.1.2. | ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 11. ako nakon postupka uzorkovanja sa slike 1. u ovom Prilogu odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

| 3.3.1. | uzorak C








  C3: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| C4: | oba glavna svjetla | više od | 20 posto |

3.3.1.

uzorak C

C3:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

C4:

oba glavna svjetla

više od

20 posto

| 3.3.2. | uzorak D








  D3: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | 0 ili više od | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |

3.3.2.

uzorak D

D3:

u slučaju C2

jedno glavno svjetlo

0 ili više od

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

| 3.3.3. | ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D. |
| --- | --- |

3.3.3.

ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D.

4.   Promjena vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama”

U pogledu provjere promjene vertikalnog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

| | Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici 1. iz ovog Priloga, ispituje se u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 4. stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno izloženo ciklusu opisanom u Prilogu 4. stavku 2.2.2. |
| --- | --- |

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici 1. iz ovog Priloga, ispituje se u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 4. stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno izloženo ciklusu opisanom u Prilogu 4. stavku 2.2.2.

| | Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako Δr ne prelazi 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako Δr ne prelazi 1,5 mrad.

| | Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali nije veća od 2,0 mrad, ispituje se drugo glavno svjetlo iz uzorka A, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prelaziti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali nije veća od 2,0 mrad, ispituje se drugo glavno svjetlo iz uzorka A, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prelaziti 1,5 mrad.

| | Ako je, međutim, ta vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A premašena, po jednakom se postupku ispituju dva glavna svjetla iz uzorka B i ni za jednog od njih ne vrijednost Δr smije prijeći 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ako je, međutim, ta vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A premašena, po jednakom se postupku ispituju dva glavna svjetla iz uzorka B i ni za jednog od njih ne vrijednost Δr smije prijeći 1,5 mrad.

Slika 1.

---

(1)  Slova u zagradama odnose se na glavna svjetla za promet desnom stranom.

---

PRILOG 8.

PREGLED RADNIH RAZDOBLJA KOJA SE ODNOSE NA ISPITIVANJE STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

| Kratice | : | P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

  D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

  F: prednje svjetlo za maglu

  — — — — — —: znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja |
| --- | --- | --- |

Kratice

:

P: svjetlo za kratki svjetlosni snop

D: svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

F: prednje svjetlo za maglu

— — — — — —: znači ciklus od 15 minuta isključenosti i pet minuta svijetljenja

Sva su sljedeća udružena glavna svjetla i prednja svjetla za maglu zajedno s dodanim simbolima za označivanje razreda B samo primjeri i nisu iscrpni.

| 1. | P ili D ili F (HC ili HR ili B) |
| --- | --- |

1.

P ili D ili F (HC ili HR ili B)

Image

| 2. | P+D (HCR) ili P+D1+D2 (HCR HR) |
| --- | --- |

2.

P+D (HCR) ili P+D1+D2 (HCR HR)

Image

| 3. | P+D (HC/R) ili P+D1+D2 (HC/R HR) |
| --- | --- |

3.

P+D (HC/R) ili P+D1+D2 (HC/R HR)

Image

| 4. | P+F (HC B) |
| --- | --- |

4.

P+F (HC B)

Image

| 5. | P+F (HC B/) ili HC/B |
| --- | --- |

5.

P+F (HC B/) ili HC/B

Image

| 6. | D+F (HR B) ili D1+D2+F (HR HR B) |
| --- | --- |

6.

D+F (HR B) ili D1+D2+F (HR HR B)

Image

| 7. | D+F (HR B/) ili D1+D2+F (HR HR B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (HR B/) ili D1+D2+F (HR HR B/)

Image

| 8. | P+D+F (HCR B) ili P+D1+D2+F (HCR HR B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (HCR B) ili P+D1+D2+F (HCR HR B)

Image

| 9. | P+D+F (HC/R B) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (HC/R B) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B)

Image

| 10. | P+D+F (HCR B/) ili P+D1+D2+F (HCR HR B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (HCR B/) ili P+D1+D2+F (HCR HR B/)

Image

| 11. | P+D+F (HC/R B/) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B/) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (HC/R B/) ili P+D1+D2+F (HC/R HR B/)

Image

---

PRILOG 9.

PROVJERA GRANICE „SVJETLO-TAMA” S POMOĆU INSTRUMENATA ZA GLAVNA SVJETLA ZA KRATKI SVJETLOSNI SNOP

1.   Općenito

U slučaju kad se primjenjuje stavak 6.2.2.4. ovog Pravilnika, kvaliteta granice „svjetlo-tama” ispituje se skladu sa zahtjevima utvrđenima u stavku 2. u nastavku i provodi se vertikalno i horizontalno namještanje svjetlosnog snopa s pomoću instrumenata u skladu sa zahtjevima određenima u stavku 3. u nastavku.

Prije mjerenja kvalitete granice „svjetlo-tama” i postupka usmjeravanja s pomoću instrumenata potrebno je prethodno vizualno usmjeravanje u skladu sa stavcima 6.2.2.1. i 6.2.2.2. ovog Pravilnika.

2.   Mjerenje kvalitete granice „svjetlo-tama”

Za određivanje najmanje oštrine mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice „svjetlo-tama” u kutnim koracima od 0,05° na mjernoj udaljenosti od:

| (a) | 10 m s detektorom promjera oko 10 mm; ili |
| --- | --- |

(a)

10 m s detektorom promjera oko 10 mm; ili

| (b) | 25 m s detektorom promjera oko 30 mm. |
| --- | --- |

(b)

25 m s detektorom promjera oko 30 mm.

Mjerna udaljenost na kojoj je provedeno ispitivanje bilježi se pod stavkom 9. izjave (vidjeti Prilog 1. ovom Pravilniku).

Za određivanje najveće oštrine mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice „svjetlo-tama” u kutnim koracima od 0,05° isključivo na mjernoj udaljenosti 25 m i detektorom promjera oko 30 mm.

Kvaliteta granice „svjetlo-tama” smatra se prihvatljivom ako su zahtjevi iz stavaka 2.1. do 2.3. u nastavku u skladu s barem jednim nizom mjerenja.

2.1.   Vidljiva je samo jedna granica „svjetlo-tama” (1).

2.2.   Oštrina granice „svjetlo-tama”

Faktor oštrine G određuje se vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice „svjetlo-tama” na 2,5° od crte V-V, pri čemu:

Formula, gdje je β = vertikalni položaj u stupnjevima.

Vrijednost G nije manja od 0,13 (najmanja oštrina) i nije veća od 0,40 (najveća oštrina).

2.3.   Linearnost

Dio vodoravne granice „svjetlo-tama” koji služi za vertikalno namještanje nalazi se vodoravno između 1,5° i 3,5° od crte V-V (vidjeti sliku 1.).

Točke infleksije gradijenta granice „svjetlo-tama” na vertikalnim crtama pod kutom od 1,5°, 2,5° i 3,5° određuju se jednadžbom:

Formula.

Najveća vertikalna udaljenost između određenih točaka infleksije ne prelazi 0,2°.

3.   Vertikalno i horizontalno namještanje

Ako je granica „svjetlo-tama” u skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz stavka 2. ovog Priloga, namještanje svjetlosnog snopa može se obaviti s pomoću instrumenata.

Slika 1.

Mjerenje kvalitete granice „svjetlo-tama”

Image

Napomena: Mjerila se razlikuju za vertikalne i horizontalne crte.

3.1.   vertikalno namještanje;

Pomicanjem prema gore od ispod crte B (vidjeti sliku 2. u nastavku) vertikalno se skenira vodoravni dio granice „svjetlo-tama” na 2,5° od crte V-V. Točka infleksije (pri čemu je d2 (log E)/dv2 = 0) određuje se i postavlja na crtu B koja se nalazi jedan posto ispod crte H-H.

3.2.   Horizontalno namještanje

Podnositelj zahtjeva navodi jednu od sljedećih metoda horizontalnog usmjeravanja:

| (a) | metoda „crte 0,2° D” (vidjeti sliku 2. u nastavku).
  Jedna horizontalna crta pod kutom 0,2° D skenira se od 5° lijevo do 5° desno odmah nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Najveći gradijent „G” određen formulom , gdje je β horizontalni položaj u stupnjevima, nije manji od 0,08.
  Točka infleksije na crti 0,2°D postavlja se na crtu A.

  Slika 2.


  Vertikalno i horizontalno namještanje instrumentima – metoda skeniranja vodoravne crte





  Napomena: Mjerila se razlikuju za okomite i vodoravne crte. |
| --- | --- |

(a)

metoda „crte 0,2° D” (vidjeti sliku 2. u nastavku).

Jedna horizontalna crta pod kutom 0,2° D skenira se od 5° lijevo do 5° desno odmah nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Najveći gradijent „G” određen formulom Formula, gdje je β horizontalni položaj u stupnjevima, nije manji od 0,08.

Točka infleksije na crti 0,2°D postavlja se na crtu A.

Slika 2.

Vertikalno i horizontalno namještanje instrumentima – metoda skeniranja vodoravne crte

Image

Napomena: Mjerila se razlikuju za okomite i vodoravne crte.

| (b) | metoda „tri crte” (vidjeti sliku 3.)
  Tri okomite crte skeniraju se od 2°D do 2°U pri 1°R, 2°R i 3°R nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Odnosni najveći gradijenti „G” određeni formulom:

  gdje je β vertikalni položaj u stupnjevima, nisu manji od 0,08. Točke infleksije na trima crtama služe za dobivanje ravne crte. Sjecište te crte i crte B dobiveno tijekom vertikalnog usmjeravanja postavlja se na crtu V.

  Slika 3.:


  Vertikalno i horizontalno namještanje instrumentima – metoda skeniranja tri crte





  Napomena: Mjerila se razlikuju za okomite i vodoravne crte. |
| --- | --- |

(b)

metoda „tri crte” (vidjeti sliku 3.)

Tri okomite crte skeniraju se od 2°D do 2°U pri 1°R, 2°R i 3°R nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Odnosni najveći gradijenti „G” određeni formulom:

gdje je β vertikalni položaj u stupnjevima, nisu manji od 0,08. Točke infleksije na trima crtama služe za dobivanje ravne crte. Sjecište te crte i crte B dobiveno tijekom vertikalnog usmjeravanja postavlja se na crtu V.

Slika 3.:

Vertikalno i horizontalno namještanje instrumentima – metoda skeniranja tri crte

Image

Napomena: Mjerila se razlikuju za okomite i vodoravne crte.

---

(1)  Ovaj stavak potrebno je izmijeniti kad bude dostupna objektivna ispitna metoda.

---

PRILOG 10.

ZAHTJEVI ZA LED MODULE I GLAVNA SVJETLA S LED MODULIMA

1.   Opći zahtjevi

| 1.1. | Svaki je podneseni LED modul u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika kad se ispituje s raspoloživim elektroničkim uređajima za upravljanje izvorom svjetlosti, ako postoje. |
| --- | --- |

1.1.

Svaki je podneseni LED modul u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika kad se ispituje s raspoloživim elektroničkim uređajima za upravljanje izvorom svjetlosti, ako postoje.

| 1.2. | LED moduli konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadrže dobra radna svojstva. Usto, nemaju nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke. LED modul smatra se neispravnim ako je neispravna bilo koja od njegovih svjetlećih dioda. |
| --- | --- |

1.2.

LED moduli konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadrže dobra radna svojstva. Usto, nemaju nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke. LED modul smatra se neispravnim ako je neispravna bilo koja od njegovih svjetlećih dioda.

| 1.3. | LED moduli onemogućuju neovlaštene zahvate |
| --- | --- |

1.3.

LED moduli onemogućuju neovlaštene zahvate

| 1.4. | Zamjenjivi LED moduli konstruirani su tako da:






  1.4.1. | kada se LED modul ukloni i zamijeni drugim modulom koji je dostavio podnositelj zahtjeva i koji ima isti identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti, ispunjene su fotometrijske specifikacije glavnog svjetla; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Zamjenjivi LED moduli konstruirani su tako da:

1.4.1.

kada se LED modul ukloni i zamijeni drugim modulom koji je dostavio podnositelj zahtjeva i koji ima isti identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti, ispunjene su fotometrijske specifikacije glavnog svjetla;

| 1.4.2. | LED moduli s različitim identifikacijskim kôdovima modula izvora svjetlosti unutar istog kućišta svjetla nisu međusobno zamjenjivi. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduli s različitim identifikacijskim kôdovima modula izvora svjetlosti unutar istog kućišta svjetla nisu međusobno zamjenjivi.

2.   Proizvodnja

| 2.1. | Svjetleće diode LED modula opremljene su odgovarajućim elementima za pričvršćivanje. |
| --- | --- |

2.1.

Svjetleće diode LED modula opremljene su odgovarajućim elementima za pričvršćivanje.

| 2.2. | Elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni na svjetleće diode i LED modul. |
| --- | --- |

2.2.

Elementi za pričvršćivanje otporni su i dobro pričvršćeni na svjetleće diode i LED modul.

3.   Ispitni uvjeti

3.1.   Primjena

3.1.1.   Svi se uzorci ispituju kako je navedeno u stavku 4. u nastavku;

3.1.2.   Izvori svjetlosti LED modula su svjetleće diode (LED) kako su određene u stavku 2.7.1. Pravilnika br. 48, posebno u odnosu na element vidljivog zračenja. Druge vrste izvora svjetlosti nisu dopuštene.

3.2.   Radni uvjeti

3.2.1.   Uvjeti rada LED modula

Svi se uzorci ispituju u uvjetima određenima u stavcima 6.1.4. i 6.1.5. ovog Pravilnika. Ako nije drukčije navedeno u ovom Prilogu, LED moduli ispituju se unutar glavnog svjetla kako ga je dostavio proizvođač.

3.2.2.   Temperatura okoline

Za mjerenje električnih i fotometrijskih obilježja glavno svjetlo radi u suhoj i mirnoj okolini pri okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Starenje

Na zahtjev podnositelja zahtjeva LED modul prije početka ispitivanja navedenih u ovom Pravilniku radi 15 sati i zatim se hladi na okolnu temperaturu.

4.   Posebni zahtjevi i ispitivanja

4.1.   Prikazivanje boje

4.1.1.   Sadržaj crvene boje

Povrh mjerenja opisanih u stavku 7. ovog Pravilnika,

najmanji sadržaj crvene boje svjetlosti LED modula ili glavnog svjetla s LED modulima ispitanog na naponu od 50 V takav je da vrijedi:

Formula

gdje je:

| Ee(λ) (jedinica: W) | spektralna raspodjela ozračenja, |
| --- | --- |
| V(λ) (jedinica: 1) | spektralna svjetlosna učinkovitost, |
| (λ) (jedinica: nm) | valna duljina. |

Ee(λ) (jedinica: W)

spektralna raspodjela ozračenja,

V(λ) (jedinica: 1)

spektralna svjetlosna učinkovitost,

(λ) (jedinica: nm)

valna duljina.

Ta se vrijednost izračunava u intervalima od jednog nanometra.

4.2.   UV zračenje

UV zračenje tipa LED modula s niskim UV zračenjem takvo je da vrijedi:

Formula

gdje je:

| | S(λ) (jedinica: 1) spektralna težinska funkcija; |
| --- | --- |

S(λ) (jedinica: 1) spektralna težinska funkcija;

| | km = 683 lm/W najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja.

(Za definicije drugih simbola vidjeti prethodni stavak 4.1.1.)

Ta se vrijednost izračunava u intervalima od jednog nanometra. UV zračenje ponderira se prema vrijednostima navedenima u tablici UV u nastavku:

Tablica UV zračenja

Vrijednosti u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”. Izabrane su valne duljine (u nanometrima) reprezentativne; druge vrijednosti potrebno je umetnuti.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Temperaturna stabilnost

4.3.1.   Osvjetljenje

| 4.3.1.1. | Fotometrijsko mjerenje glavnog svjetla obavlja se nakon jedne minute rada za određenu funkciju u ispitnoj točki navedenoj u nastavku. Smjer za ta mjerenja može biti približan, no mora se održavati radi mjerenja omjera prije i poslije.
  Ispitne točke koje se mjere: | kratki svjetlosni snop 25 R |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1.

Fotometrijsko mjerenje glavnog svjetla obavlja se nakon jedne minute rada za određenu funkciju u ispitnoj točki navedenoj u nastavku. Smjer za ta mjerenja može biti približan, no mora se održavati radi mjerenja omjera prije i poslije.

Ispitne točke koje se mjere:

kratki svjetlosni snop 25 R

| | dugi svjetlosni snop HV |
| --- | --- |

dugi svjetlosni snop HV

| 4.3.1.2. | Svjetlo radi do nastupa fotometrijske stabilnosti. Trenutak u kojem je fotometrija stabilna određen je kao vremenska točka u kojoj je promjena fotometrijske vrijednosti manja od tri posto u 15-minutnom razdoblju. Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, obavlja se usmjeravanje za potpunu fotometriju u skladu sa zahtjevima za određeni uređaj. Svjetlo se fotometrira na svim ispitnim točkama propisanima za taj uređaj. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Svjetlo radi do nastupa fotometrijske stabilnosti. Trenutak u kojem je fotometrija stabilna određen je kao vremenska točka u kojoj je promjena fotometrijske vrijednosti manja od tri posto u 15-minutnom razdoblju. Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, obavlja se usmjeravanje za potpunu fotometriju u skladu sa zahtjevima za određeni uređaj. Svjetlo se fotometrira na svim ispitnim točkama propisanima za taj uređaj.

| 4.3.1.3. | Izračunava se omjer između fotometrijske vrijednosti ispitne točke određene u stavku 4.3.1.1. i vrijednosti točke određene u stavku 4.3.1.2. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Izračunava se omjer između fotometrijske vrijednosti ispitne točke određene u stavku 4.3.1.1. i vrijednosti točke određene u stavku 4.3.1.2.

| 4.3.1.4. | Kada se postigne fotometrijska stabilnost, izračunani se omjer primjenjuje na svaku preostalu ispitnu točku radi izrade nove fotometrijske tablice koja opisuje potpunu fotometriju na temelju jednominutnog rada. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Kada se postigne fotometrijska stabilnost, izračunani se omjer primjenjuje na svaku preostalu ispitnu točku radi izrade nove fotometrijske tablice koja opisuje potpunu fotometriju na temelju jednominutnog rada.

| 4.3.1.5. | Vrijednosti svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon nastupa fotometrijske stabilnosti u skladu su sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Vrijednosti svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon nastupa fotometrijske stabilnosti u skladu su sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima.

4.3.2.   Boja

Boja emitirane svjetlosti utvrđena nakon jednominutnog rada i boja utvrđena nakon postizanja fotometrijske stabilnosti, kako je opisano u stavku 4.3.1.2. ovog Priloga, nalaze se unutar propisanih granica za boje.

5.   Mjerenje ciljanog svjetlosnog toka LED modula koji emitiraju glavni kratki svjetlosni snop provodi se kako slijedi.

| 5.1. | Konfiguracija LED modula jednaka je onoj opisanoj u tehničkom opisu kako je određen u stavku 2.2.2. ovog Pravilnika. Na zahtjev podnositelja zahtjeva tehnička služba alatom uklanja optičke elemente (sekundarna optika). Taj postupak i ti uvjeti tijekom mjerenja, kako su opisani u nastavku teksta, opisuju se u izvješću o ispitivanju. |
| --- | --- |

5.1.

Konfiguracija LED modula jednaka je onoj opisanoj u tehničkom opisu kako je određen u stavku 2.2.2. ovog Pravilnika. Na zahtjev podnositelja zahtjeva tehnička služba alatom uklanja optičke elemente (sekundarna optika). Taj postupak i ti uvjeti tijekom mjerenja, kako su opisani u nastavku teksta, opisuju se u izvješću o ispitivanju.

| 5.2. | Podnositelj zahtjeva dostavlja tri LED modula svakog tipa zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je predviđen, i dostatnim uputama.
  Može se dostaviti i primjeren uređaj za regulaciju temperature (npr. uređaj za odvođenje topline) radi simulacije toplinskih uvjeta sličnih onima tijekom upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla.
  Prije ispitivanja svaki LED modul stari najmanje 72 sata u uvjetima jednakima uvjetima upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla.
  Ako se upotrebljava integracijski fotometar, promjer mu je najmanje jedan metar i barem desetostruko veći od najveće dimenzije LED modula, prema tome što je veće. Svjetlosni tok može se mjeriti i integracijom s pomoću goniofotometra. U obzir se uzimaju propisi iz CIE-ove Publikacije 84 – 1989 o sobnoj temperaturi, namještanju položaja itd.
  LED modul svijetli približno jedan sat u zatvorenom integracijskom fotometru ili goniofotometru.
  Svjetlosni tok mjeri se nakon nastupa stabilnosti, kako je objašnjeno u stavku 4.3.1.2. ovog Priloga.
  Prosječna vrijednost mjerenja na tri uzorka za svaki tip LED modula smatra se njegovim ciljanim svjetlosnim tokom. |
| --- | --- |

5.2.

Podnositelj zahtjeva dostavlja tri LED modula svakog tipa zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, ako je predviđen, i dostatnim uputama.

Može se dostaviti i primjeren uređaj za regulaciju temperature (npr. uređaj za odvođenje topline) radi simulacije toplinskih uvjeta sličnih onima tijekom upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla.

Prije ispitivanja svaki LED modul stari najmanje 72 sata u uvjetima jednakima uvjetima upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla.

Ako se upotrebljava integracijski fotometar, promjer mu je najmanje jedan metar i barem desetostruko veći od najveće dimenzije LED modula, prema tome što je veće. Svjetlosni tok može se mjeriti i integracijom s pomoću goniofotometra. U obzir se uzimaju propisi iz CIE-ove Publikacije 84 – 1989 o sobnoj temperaturi, namještanju položaja itd.

LED modul svijetli približno jedan sat u zatvorenom integracijskom fotometru ili goniofotometru.

Svjetlosni tok mjeri se nakon nastupa stabilnosti, kako je objašnjeno u stavku 4.3.1.2. ovog Priloga.

Prosječna vrijednost mjerenja na tri uzorka za svaki tip LED modula smatra se njegovim ciljanim svjetlosnim tokom.

---

PRILOG 11.

OPĆI PRIKAZ ZA GLAVNI KRATKI SVJETLOSNI SNOP I ELEMENTE SNOPA TE POVEZANE MOGUĆNOSTI ZA SVJETLOSNI IZVOR

---