# Eiropas Savienības L 246/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 246 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 21. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 246

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 21. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014 (2014. gada 20. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 905/2014 (2014. gada 20. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 26 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/535/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 18. decembris) par valsts atbalstu SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB pārstrukturēšana – Slovēnija, ko Slovēnija plāno īstenot Nova Ljubljanska banka d.d. labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9632)

   (
  1
  ) | 28 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014 (2014. gada 20. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 905/2014 (2014. gada 20. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

26

LĒMUMI

2014/535/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 18. decembris) par valsts atbalstu SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB pārstrukturēšana – Slovēnija, ko Slovēnija plāno īstenot Nova Ljubljanska banka d.d. labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9632)

   (
  1
  )

NLB

Nova Ljubljanska banka d.d.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9632)

1

28

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā ( OV L 229, 31.7.2014. ) | 59 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā ( OV L 229, 31.7.2014. )

( OV L 229, 31.7.2014. )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 904/2014

(2014. gada 20. augusts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 29. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 29. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam.

| (3) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2013. gada 16. oktobrīAjinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2013. gada 16. oktobrīAjinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un Indonēzijas iestādēm, zināmajiem importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un tirgotājiem, kurus tas skar, par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un Indonēzijas iestādēm, zināmajiem importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un tirgotājiem, kurus tas skar, par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie ģenerāldirektorāta (“ĢD”) uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie ģenerāldirektorāta (“ĢD”) uzklausīšanas amatpersonas.

| (6) | Turklāt ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

a)   Atlase

| (7) | Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā ir iesaistīts liels attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un attiecīgo nesaistīto importētāju skaits, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja par to, ka tā ir nolēmusi līdz saprātīgam skaitam ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, uz kuriem attieksies izmeklēšana, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā ir iesaistīts liels attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un attiecīgo nesaistīto importētāju skaits, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja par to, ka tā ir nolēmusi līdz saprātīgam skaitam ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, uz kuriem attieksies izmeklēšana, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).

1.   Nesaistīto importētāju atlase

| (8) | Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (9) | Četrpadsmit nesaistīti importētāji sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc lielākā importa apjoma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika sniegtas. |
| --- | --- |

(9)

Četrpadsmit nesaistīti importētāji sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc lielākā importa apjoma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika sniegtas.

| (10) | Pēc tam tikai viens no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(10)

Pēc tam tikai viens no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

2.   Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase

| (11) | Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visiem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visiem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (12) | Četri ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(12)

Četri ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

b)   Atbildes uz anketas jautājumiem un sadarbība

| (13) | Komisija nosūtīja anketas Savienības vienīgajam ražotājam, četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nosūtīja anketas Savienības vienīgajam ražotājam, četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā.

| (14) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, viena tirgotāja, trim no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un pieciem lietotājiem. |
| --- | --- |

(14)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, viena tirgotāja, trim no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un pieciem lietotājiem.

| (15) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka atlasītais ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, bija saistīts ar citu atlasīto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka atlasītais ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, bija saistīts ar citu atlasīto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (16) | 15. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka neesot pamata uzskatīt, ka tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jo ne viens, ne otrs uzņēmums neietekmēja cits cita lēmumu pieņemšanas procesu. Turklāt ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas nevarot likt tam uzņēmumam, kas nesadarbojās, sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka abi uzņēmumi pieder vieniem un tiem pašiem akcionāriem. Tāpēc tie tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem atbilstīgi 143. panta 1. punkta d) apakšpunktam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (4) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (“Muitas kodekss”). |
| --- | --- |

(16)

15. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka neesot pamata uzskatīt, ka tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jo ne viens, ne otrs uzņēmums neietekmēja cits cita lēmumu pieņemšanas procesu. Turklāt ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas nevarot likt tam uzņēmumam, kas nesadarbojās, sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka abi uzņēmumi pieder vieniem un tiem pašiem akcionāriem. Tāpēc tie tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem atbilstīgi 143. panta 1. punkta d) apakšpunktam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (4) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (“Muitas kodekss”).

| (17) | Trešais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Indonēzijā esot cits attiecīgā ražojuma ražotājs, kas bija 16. apsvērumā minētās grupas uzņēmums, un ka minētais uzņēmums nav atsaucies. Lai gan šāds ražotājs tik tiešām ir, izmeklēšanā neguva pierādījumus, pamatojoties uz Eurostat datiem un citiem pieejamajiem avotiem, ka minētais ražotājs attiecīgajā periodā ir eksportējis uz Savienību. Tāpēc šo uzņēmumu nelūdza atsaukties vai sniegt informāciju, kas tiek lūgta ražotājiem eksportētājiem paredzētajās anketās. Turklāt, kā aprakstīts 48. apsvērumā, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica atlikušo maksājuma likmi. Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, un tas ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(17)

Trešais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Indonēzijā esot cits attiecīgā ražojuma ražotājs, kas bija 16. apsvērumā minētās grupas uzņēmums, un ka minētais uzņēmums nav atsaucies. Lai gan šāds ražotājs tik tiešām ir, izmeklēšanā neguva pierādījumus, pamatojoties uz Eurostat datiem un citiem pieejamajiem avotiem, ka minētais ražotājs attiecīgajā periodā ir eksportējis uz Savienību. Tāpēc šo uzņēmumu nelūdza atsaukties vai sniegt informāciju, kas tiek lūgta ražotājiem eksportētājiem paredzētajās anketās. Turklāt, kā aprakstīts 48. apsvērumā, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica atlikušo maksājuma likmi. Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, un tas ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

c)   Pārbaudes apmeklējumi

| (18) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(18)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.

| (19) | Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās: | Ražotāji Savienībā






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

Ražotāji Savienībā

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija

| | Importētāji






  — | Falken Trade, Olsztyn, Polija |
| --- | --- | --- |

Importētāji

—

Falken Trade, Olsztyn, Polija

| | Lietotāji






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande |
| --- | --- | --- |

Lietotāji

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande

| — | Unilever, Rotterdam, Nīderlande |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nīderlande

| | Ražotāji eksportētāji Indonēzijā






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonēzija |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indonēzijā

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonēzija

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonēzija |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonēzija

| | Saistītie importētāji Savienībā






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Vācija |
| --- | --- | --- |

Saistītie importētāji Savienībā

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Vācija

| — | Daesang Europe B.V., Amstelveen, Nīderlande |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V., Amstelveen, Nīderlande

| | Saistīts tirgotājs, Hong Kong







  — | CJ China Limited, Hong Kong |
| --- | --- | --- |

Saistīts tirgotājs, Hong Kong

—

CJ China Limited, Hong Kong

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (20) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (5). |
| --- | --- |

(20)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (5).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (21) | Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(21)

Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos.

| (22) | Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi). |
| --- | --- |

(22)

Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (23) | Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, Indonēzijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, Indonēzijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.

| (24) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka esot būtiska kvalitātes atšķirība starp Indonēzijā un Savienībā ražoto MNG. Tika apgalvots, ka šīs kvalitātes atšķirības dēļ MNG, ko Savienības tirgū ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un MNG, ko importē no Indonēzijas, nav savstarpēji aizvietojami ražojumi un tādēļ tos nevar uzskatīt par līdzīgiem. Šis apgalvojums netika pamatots un ir pretrunā konstatējumiem izmeklēšanā, kurā netika atklātas kvalitātes atšķirība starp MNG, ko ražo Indonēzijā, un MNG, ko ražo Savienībā. Faktiski vairāki lietotāji iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un Indonēzijas un izmantoja to tādiem pašiem vai līdzīgiem lietojumiem. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(24)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka esot būtiska kvalitātes atšķirība starp Indonēzijā un Savienībā ražoto MNG. Tika apgalvots, ka šīs kvalitātes atšķirības dēļ MNG, ko Savienības tirgū ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un MNG, ko importē no Indonēzijas, nav savstarpēji aizvietojami ražojumi un tādēļ tos nevar uzskatīt par līdzīgiem. Šis apgalvojums netika pamatots un ir pretrunā konstatējumiem izmeklēšanā, kurā netika atklātas kvalitātes atšķirība starp MNG, ko ražo Indonēzijā, un MNG, ko ražo Savienībā. Faktiski vairāki lietotāji iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un Indonēzijas un izmantoja to tādiem pašiem vai līdzīgiem lietojumiem. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

| (25) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, attiecīgo ražojumu, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū, un ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šajā posmā uzskata par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, attiecīgo ražojumu, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū, un ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šajā posmā uzskata par līdzīgiem ražojumiem.

3.   DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

| (26) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(26)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (27) | Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(27)

Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

| (28) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms bija reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas tirgū salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko tie paši ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(28)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms bija reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas tirgū salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko tie paši ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību.

| (29) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjomu var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(29)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjomu var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā.

| (30) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:






  1) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(30)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:

1)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma; un

| 2) | ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

2)

ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (31) | Šajā gadījumā visu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija rentabls un vidējā svērtā pārdošanas cena bija lielāka par visu ražojuma veidu ražošanas izmaksām. Tāpēc visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējo svērto vērtību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(31)

Šajā gadījumā visu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija rentabls un vidējā svērtā pārdošanas cena bija lielāka par visu ražojuma veidu ražošanas izmaksām. Tāpēc visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējo svērto vērtību izmeklēšanas periodā.

3.2.   Eksporta cena

| (32) | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem vai izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā un ārpus tās. |
| --- | --- |

(32)

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem vai izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā un ārpus tās.

| (33) | Ja ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(33)

Ja ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.

| (34) | Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz uzkrāto peļņu (sk. 35. apsvērumu) un visām deklarētajām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(34)

Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz uzkrāto peļņu (sk. 35. apsvērumu) un visām deklarētajām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem izdevumiem.

| (35) | Šajā sakarībā nevarēja izmantot saistīto uzņēmumu gūto peļņas normu, jo to uzskatīja par neuzticamu rādītāju. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitāte bija konfidenciāla un to nedrīkstēja izpaust trešām personām. Tādēļ un ņemot vēra citas informācijas trūkumu, lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantota 5 % peļņas norma. Šī peļņas norma tika uzskatīta par pieņemamu, jo tā tika izmantota arī iepriekšējā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisko produktu, ko ražo līdzīga ražošanas nozare (6). |
| --- | --- |

(35)

Šajā sakarībā nevarēja izmantot saistīto uzņēmumu gūto peļņas normu, jo to uzskatīja par neuzticamu rādītāju. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitāte bija konfidenciāla un to nedrīkstēja izpaust trešām personām. Tādēļ un ņemot vēra citas informācijas trūkumu, lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantota 5 % peļņas norma. Šī peļņas norma tika uzskatīta par pieņemamu, jo tā tika izmantota arī iepriekšējā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisko produktu, ko ražo līdzīga ražošanas nozare (6).

| (36) | Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem esot tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, nevis pamatojoties uz salikto eksporta cenu, bet pārdošanas cenu starp Indonēzijas ražotāju eksportētāju un saistīto pircēju. Minētie ražotāji apgalvoja, ka to pārdošanas cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem bija tādā pašā līmenī kā cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā. |
| --- | --- |

(36)

Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem esot tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, nevis pamatojoties uz salikto eksporta cenu, bet pārdošanas cenu starp Indonēzijas ražotāju eksportētāju un saistīto pircēju. Minētie ražotāji apgalvoja, ka to pārdošanas cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem bija tādā pašā līmenī kā cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā.

| (37) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz līdzīgu cenu līmeni, transfertcenas starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā. Turklāt nevar izslēgt, ka starp saistītajiem uzņēmumiem tika dalītas izmaksas un ka ir notikusi šķērskompensācija, izmantojot citus ražojumus. Tādējādi tika secināts, ka iekšējā transfertcena neatspoguļoja atbilstošu attiecīgā ražojuma tirgus vērtību salīdzinājumā ar pārdevumiem neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz līdzīgu cenu līmeni, transfertcenas starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā. Turklāt nevar izslēgt, ka starp saistītajiem uzņēmumiem tika dalītas izmaksas un ka ir notikusi šķērskompensācija, izmantojot citus ražojumus. Tādējādi tika secināts, ka iekšējā transfertcena neatspoguļoja atbilstošu attiecīgā ražojuma tirgus vērtību salīdzinājumā ar pārdevumiem neatkarīgiem pircējiem.

| (38) | Pamatojoties uz to, transfertcenu starp saistītajiem uzņēmumiem nevar uzskatīt par tirgus cenas pamatu, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. Kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, abu ražotāju eksportētāju eksporta cenas, ja tikušas izmantotas saistītās personas, tādējādi tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz to, transfertcenu starp saistītajiem uzņēmumiem nevar uzskatīt par tirgus cenas pamatu, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. Kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, abu ražotāju eksportētāju eksporta cenas, ja tikušas izmantotas saistītās personas, tādējādi tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

3.3.   Salīdzinājums

| (39) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

| (40) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (41) | Tādējādi korekcijas tika veiktas attiecībā uz importa nodevām, rabatiem, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas, kredīta un banku maksas izmaksām visos gadījumos, kad tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(41)

Tādējādi korekcijas tika veiktas attiecībā uz importa nodevām, rabatiem, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas, kredīta un banku maksas izmaksām visos gadījumos, kad tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

| (42) | Viens ražotājs eksportētājs eksportēja MNG, izmantojot tirdzniecības uzņēmumu ārpus Savienības, kas tālākpārdeva ražojumu saistītajam importētājam Savienībā, kas savukārt pārdeva ražojumu nesaistītiem pircējiem Savienībā. Attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem korekciju saistībā ar uzcenojumu, ko noteica tirgotājs ārpus Savienības, veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(42)

Viens ražotājs eksportētājs eksportēja MNG, izmantojot tirdzniecības uzņēmumu ārpus Savienības, kas tālākpārdeva ražojumu saistītajam importētājam Savienībā, kas savukārt pārdeva ražojumu nesaistītiem pircējiem Savienībā. Attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem korekciju saistībā ar uzcenojumu, ko noteica tirgotājs ārpus Savienības, veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

| (43) | Viens ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par veicināšanas un reklāmas izmaksām. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šīs izmaksas nebija tieši saistītas ar atsevišķiem iekšzemes pārdošanas darījumiem, tādēļ nevar pierādīt, ka minētās izmaksas ietekmējušas cenu salīdzināmību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(43)

Viens ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par veicināšanas un reklāmas izmaksām. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šīs izmaksas nebija tieši saistītas ar atsevišķiem iekšzemes pārdošanas darījumiem, tādēļ nevar pierādīt, ka minētās izmaksas ietekmējušas cenu salīdzināmību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (44) | Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par pārvadājumu izmaksām. Iekšzemes kravu pārvadājumu izmaksas tika aprēķinātas, pieskaitot izdevumus, kas radušies, pārvietojot preces no rūpnīcas noliktavā. Tomēr šīs izmaksas tika uzskatītas par iekšējās loģistikas izmaksām, un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tās nav kvalificējamas kā normālās vērtības korekcijas pamatojums. |
| --- | --- |

(44)

Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par pārvadājumu izmaksām. Iekšzemes kravu pārvadājumu izmaksas tika aprēķinātas, pieskaitot izdevumus, kas radušies, pārvietojot preces no rūpnīcas noliktavā. Tomēr šīs izmaksas tika uzskatītas par iekšējās loģistikas izmaksām, un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tās nav kvalificējamas kā normālās vērtības korekcijas pamatojums.

| (45) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2008/84/EK (7) jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai (≥ 99 %). Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai gan MNG, ko eksportē uz Savienību, būtu jāatbilst minētajām prasībām, šādas prasības nepiemēro ražojumam, ko pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu varētu būt pamatota normālās vērtības korekcija attiecībā uz fizikālo un ķīmisko īpašību atšķirībām. |
| --- | --- |

(45)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2008/84/EK (7) jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai (≥ 99 %). Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai gan MNG, ko eksportē uz Savienību, būtu jāatbilst minētajām prasībām, šādas prasības nepiemēro ražojumam, ko pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu varētu būt pamatota normālās vērtības korekcija attiecībā uz fizikālo un ķīmisko īpašību atšķirībām.

| (46) | Tomēr attiecīgā ieinteresētā persona neizteica savu pieprasījumu skaitliski un nesniedza saprātīgas aplēses par šādas iespējamās atšķirības tirgus vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(46)

Tomēr attiecīgā ieinteresētā persona neizteica savu pieprasījumu skaitliski un nesniedza saprātīgas aplēses par šādas iespējamās atšķirības tirgus vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.

3.4.   Dempinga starpība

| (47) | Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (48) | Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Būtu jānorāda, ka viens zināmais ražotājs eksportētājs apzināti nesadarbojās izmeklēšanā (sk. iepriekš 15. apsvērumu). Tāpēc tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis bija zems. Saskaņā ar 18. panta 6. punktu Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību tādas augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecas uz viena no ražotājiem eksportētājiem, kas pilnībā sadarbojās un tika pārbaudīts, reprezentatīviem eksporta apjomiem, ņemot vērā arī vidējo svērto bāzi un dempinga starpību, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kas bija saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās. |
| --- | --- |

(48)

Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Būtu jānorāda, ka viens zināmais ražotājs eksportētājs apzināti nesadarbojās izmeklēšanā (sk. iepriekš 15. apsvērumu). Tāpēc tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis bija zems. Saskaņā ar 18. panta 6. punktu Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību tādas augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecas uz viena no ražotājiem eksportētājiem, kas pilnībā sadarbojās un tika pārbaudīts, reprezentatīviem eksporta apjomiem, ņemot vērā arī vidējo svērto bāzi un dempinga starpību, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kas bija saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās.

| (49) | Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas), ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 |

(49)

Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas), ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Visi pārējie uzņēmumi

28,4

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (50) | Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(50)

Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (51) | Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (52) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no Indonēzijas un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(52)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no Indonēzijas un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (53) | Tika apgalvots, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo tas bija saistīts ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, un ka izmeklēšana būtu jāizbeidz. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz tā attiecībām ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kas sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Turklāt Indonēzijas ražotāja eksportētāja nesadarbošanās neietekmēja to datu ticamību, ko ieguva no Savienības ražotāja. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(53)

Tika apgalvots, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo tas bija saistīts ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, un ka izmeklēšana būtu jāizbeidz. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz tā attiecībām ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kas sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Turklāt Indonēzijas ražotāja eksportētāja nesadarbošanās neietekmēja to datu ticamību, ko ieguva no Savienības ražotāja. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.

| (54) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

  1. tabula


  Savienības MNG patēriņš (t) | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(54)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

1. tabula

Savienības MNG patēriņš (t)

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100)

100

87

93

98

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (55) | Patēriņš Savienībā 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 68. apsvērumu). Imports abos gados saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā saglabājās tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši Indonēzijas importa apjoms, ievērojami pieauga (sk. 57. apsvērumu). |
| --- | --- |

(55)

Patēriņš Savienībā 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 68. apsvērumu). Imports abos gados saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā saglabājās tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši Indonēzijas importa apjoms, ievērojami pieauga (sk. 57. apsvērumu).

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

| (56) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 52. apsvērumā. |
| --- | --- |

(56)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 52. apsvērumā.

| (57) | Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:

  2. tabula


  Importa apjoms (t) | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzijas importa apjoms (t) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indekss | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Tirgus daļa
  (indekss) | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(57)

Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:

2. tabula

Importa apjoms (t)

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Indonēzijas importa apjoms (t)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indekss

100

110

212

282

Tirgus daļa

(indekss)

100

126

227

287

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (58) | Indonēzijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Minētais apjoms pastāvīgi un būtiski palielinājās: par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(58)

Indonēzijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Minētais apjoms pastāvīgi un būtiski palielinājās: par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t izmeklēšanas periodā.

| (59) | Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (– 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %. |
| --- | --- |

(59)

Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (– 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %.

4.3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

| (60) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(60)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (61) | Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzija | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(61)

Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Indonēzija

1 266

1 279

1 226

1 162

Indekss

100

101

97

92

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (62) | Vidējās Indonēzijas MNG importa cenas 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013. finanšu gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā – samazinājās vēl vairāk. Vidējās Indonēzijas izcelsmes MNG importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(62)

Vidējās Indonēzijas MNG importa cenas 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013. finanšu gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā – samazinājās vēl vairāk. Vidējās Indonēzijas izcelsmes MNG importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 6 %.

| (63) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražošanas nozares ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) un |
| --- | --- | --- |

(63)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražošanas nozares ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) un

| — | Indonēzijas ražotāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās cenas katram importētā ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstošu korekciju attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

—

Indonēzijas ražotāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās cenas katram importētā ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstošu korekciju attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.

| (64) | Kā minēts iepriekš 46. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Savienības tiesību aktiem jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šāda veida prasības netika piemērotas ražojumiem, kas importēti no Indonēzijas un izmantoti nepārtikas lietojumiem, un ka tādējādi salīdzinājumā ar ražojumu, ko pārdod Savienības tirgū, korekcija attiecībā uz ķīmiskajām vai fizikālajām īpašībām var būt pamatota. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs neizteica šo apgalvojumu skaitliski. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota un šis apgalvojums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(64)

Kā minēts iepriekš 46. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Savienības tiesību aktiem jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šāda veida prasības netika piemērotas ražojumiem, kas importēti no Indonēzijas un izmantoti nepārtikas lietojumiem, un ka tādējādi salīdzinājumā ar ražojumu, ko pārdod Savienības tirgū, korekcija attiecībā uz ķīmiskajām vai fizikālajām īpašībām var būt pamatota. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs neizteica šo apgalvojumu skaitliski. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota un šis apgalvojums ir noraidīts.

| (65) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot Indonēzijas importa cenu samazinājumu, būtu jāņem vērā valūtas kursa svārstību ietekme. Importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām pēc būtības tiek pārbaudīta, cita starpā nosakot cenu samazinājumu. Šajā gadījumā tika salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas tika pārvērstas EUR. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā gadījuma nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(65)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot Indonēzijas importa cenu samazinājumu, būtu jāņem vērā valūtas kursa svārstību ietekme. Importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām pēc būtības tiek pārbaudīta, cita starpā nosakot cenu samazinājumu. Šajā gadījumā tika salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas tika pārvērstas EUR. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā gadījuma nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (66) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražošanas nozares apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Indonēzijas importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 0–5 %. |
| --- | --- |

(66)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražošanas nozares apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Indonēzijas importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 0–5 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (67) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

4.4.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (68) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms
  Indekss | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Ražošanas jauda
  (indekss) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums
  Indekss | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(68)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Ražošanas apjoms

Indekss

100

95

107

91

Ražošanas jauda

(indekss)

100

100

100

100

Jaudas izmantojums

Indekss

100

95

107

91

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (69) | Ražošana apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās un izmeklēšanas periodā – sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā konstatēja, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, un sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kā dēļ tika pārtrauktas pamatizejvielas (amonjaka) piegādes. Izmeklēšanas periodā darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai pagarināja, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(69)

Ražošana apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās un izmeklēšanas periodā – sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā konstatēja, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, un sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kā dēļ tika pārtrauktas pamatizejvielas (amonjaka) piegādes. Izmeklēšanas periodā darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai pagarināja, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

| (70) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. |
| --- | --- |

(70)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga.

| (71) | Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, t. i., 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā nedaudz palielinājās un izmeklēšanas periodā – atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei. |
| --- | --- |

(71)

Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, t. i., 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā nedaudz palielinājās un izmeklēšanas periodā – atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei.

4.4.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (72) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū
  Indekss | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Tirgus daļa
  Indekss | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati. |

(72)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū

Indekss

100

84

85

83

Tirgus daļa

Indekss

100

96

91

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati.

| (73) | Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās relatīvi nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa tirgus daļas piegumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, lai gan Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(73)

Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās relatīvi nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa tirgus daļas piegumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, lai gan Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās.

4.4.4.   Izaugsme

| (74) | Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, kas izraisīja tirgus daļa samazinājumu par 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, kas izraisīja tirgus daļa samazinājumu par 15 %.

4.4.5.   Nodarbinātība un ražīgums

| (75) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits
  Indekss | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks)
  Indekss | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(75)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Darbinieku skaits

Indekss

100

103

107

108

Ražīgums (vienība/darbinieks)

Indekss

100

92

100

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (76) | Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās (kopumā par 8 % attiecīgajā periodā). Šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. |
| --- | --- |

(76)

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās (kopumā par 8 % attiecīgajā periodā). Šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos.

| (77) | Kā parādīts 4. tabulā 68. apsvērumā, darba ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ. |
| --- | --- |

(77)

Kā parādīts 4. tabulā 68. apsvērumā, darba ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ.

4.4.6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (78) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir būtiska. |
| --- | --- |

(78)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir būtiska.

| (79) | Savienības ražošanas nozare joprojām ir atgūšanās procesā no iepriekšējā kaitējumu radoša dempinga ietekmes, ko izraisīja tā paša ražojuma imports no Ķīnas. Kā minēts 2. apsvērumā, uz šiem pasākumiem patlaban attiecas paralēli notiekošā pārskatīšanas izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(79)

Savienības ražošanas nozare joprojām ir atgūšanās procesā no iepriekšējā kaitējumu radoša dempinga ietekmes, ko izraisīja tā paša ražojuma imports no Ķīnas. Kā minēts 2. apsvērumā, uz šiem pasākumiem patlaban attiecas paralēli notiekošā pārskatīšanas izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4.4.7.   Cenas un cenu ietekmējoši faktori

| (80) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  7. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
  Indekss | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
  Indekss | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(80)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

7. tabula

Vidējās pārdošanas cenas

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

Indekss

100

107

101

97

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

Indekss

100

120

124

130

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (81) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.–2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 % un no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam – vēl par 4 %. |
| --- | --- |

(81)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.–2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 % un no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam – vēl par 4 %.

| (82) | Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Sākot no 2011./2012. finanšu gada, galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ tās nepārtraukti palielinājās. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(82)

Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Sākot no 2011./2012. finanšu gada, galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ tās nepārtraukti palielinājās. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu.

4.4.8.   Darbaspēka izmaksas

| (83) | Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)
  Indekss | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(83)

Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)

Indekss

100

117

125

124

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (84) | Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam palielinājās par 24 %. To galvenokārt var skaidrot ar Savienības ražošanas nozares lielākiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu un optimizēt ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(84)

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam palielinājās par 24 %. To galvenokārt var skaidrot ar Savienības ražošanas nozares lielākiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu un optimizēt ražošanas procesu.

4.4.9.   Krājumi

| (85) | Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Krājumi | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās
  Indekss | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma
  Indekss | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(85)

Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

Krājumi

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Krājumi perioda beigās

Indekss

100

82

164

143

Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma

Indekss

100

86

153

156

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (86) | Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi atkal samazinājās – galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanas apjomu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu. |
| --- | --- |

(86)

Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi atkal samazinājās – galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanas apjomu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu.

| (87) | 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt krājumi palielinājās vēl vairāk no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs. |
| --- | --- |

(87)

2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt krājumi palielinājās vēl vairāk no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs.

4.4.10.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (88) | Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
  Indekss | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Naudas plūsma (EUR)
  Indekss | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Ieguldījumi (EUR)
  Indekss | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Ienākums no ieguldījumiem
  Indekss | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

Indekss

100

30

– 31

– 80

Naudas plūsma (EUR)

Indekss

100

39

– 48

– 19

Ieguldījumi (EUR)

Indekss

100

182

143

197

Ienākums no ieguldījumiem

Indekss

100

14

– 61

– 110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (89) | Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, bet rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar tāda Indonēzijas importa cenu spiedienu, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām un kas nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. |
| --- | --- |

(89)

Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, bet rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar tāda Indonēzijas importa cenu spiedienu, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām un kas nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam.

| (90) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un, sākot no 2012./2013. finanšu gada, rādītāji kļuva negatīvi. Šī tendence izmeklēšanas periodā ir pastiprinājusies. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %. |
| --- | --- |

(90)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un, sākot no 2012./2013. finanšu gada, rādītāji kļuva negatīvi. Šī tendence izmeklēšanas periodā ir pastiprinājusies. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %.

| (91) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija vajadzīgi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien bija atgūšanās posmā no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda izraisīja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās, un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, ko vairs nevarēja atlikt, kas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(91)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija vajadzīgi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien bija atgūšanās posmā no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda izraisīja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās, un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, ko vairs nevarēja atlikt, kas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados.

| (92) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, sākot no 2012./2013. finanšu gada, ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %. |
| --- | --- |

(92)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, sākot no 2012./2013. finanšu gada, ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %.

| (93) | Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu tika ietekmēta negatīvi. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu tika ietekmēta negatīvi.

4.4.11.   Secinājums par kaitējumu

| (94) | Gandrīz visi kaitējuma pamatrādītāji liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms – par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences varēja novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(94)

Gandrīz visi kaitējuma pamatrādītāji liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms – par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences varēja novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem.

| (95) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Ieguldījumu tendence arī bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences nav pretrunā kaitējuma esībai. |
| --- | --- |

(95)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Ieguldījumu tendence arī bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences nav pretrunā kaitējuma esībai.

| (96) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (97) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināti uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi:






  a) | Ķīnas importa ietekme; |
| --- | --- | --- |

(97)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināti uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi:

a)

Ķīnas importa ietekme;

| b) | imports no citām trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

imports no citām trešām valstīm;

| c) | Savienības patēriņa dinamika; |
| --- | --- |

c)

Savienības patēriņa dinamika;

| d) | Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji; |
| --- | --- |

d)

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji;

| e) | Savienības ražošanas nozares neefektivitāte; |
| --- | --- |

e)

Savienības ražošanas nozares neefektivitāte;

| f) | finanšu krīze; |
| --- | --- |

f)

finanšu krīze;

| g) | ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības; |
| --- | --- |

g)

ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības;

| h) | izejvielu izmaksas un citas izmaksas. |
| --- | --- |

h)

izejvielu izmaksas un citas izmaksas.

5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (98) | Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Indonēzijas izcelsmes MNG importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja tāda importa apjomu un cenu līmeni, uz ko attiecas izmeklēšana, un to, cik lielā mērā minētais imports ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(98)

Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Indonēzijas izcelsmes MNG importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja tāda importa apjomu un cenu līmeni, uz ko attiecas izmeklēšana, un to, cik lielā mērā minētais imports ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (99) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijas importa apjoms par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinājās par 182 %, kas tajā pašā periodā sekmēja tirgus daļas pieaugumu par aptuveni 187 %. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un 15 % tirgus daļas zaudējumu. Tas izraisīja arī citu trešo valstu kopējā importa tirgus daļas zaudējumu par 71 %. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijas importa apjoms par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinājās par 182 %, kas tajā pašā periodā sekmēja tirgus daļas pieaugumu par aptuveni 187 %. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un 15 % tirgus daļas zaudējumu. Tas izraisīja arī citu trešo valstu kopējā importa tirgus daļas zaudējumu par 71 %.

| (100) | Vienlaikus Indonēzijas importa cenas samazinājās par 8 %. Indonēzijas imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū, tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes samazinājumu un no 2012./2013. finanšu gada – zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā kļuva vēl izteiktāki. |
| --- | --- |

(100)

Vienlaikus Indonēzijas importa cenas samazinājās par 8 %. Indonēzijas imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū, tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes samazinājumu un no 2012./2013. finanšu gada – zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā kļuva vēl izteiktāki.

| (101) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa ievērojamu pieaugumu par dempinga cenām un ka Indonēzijas importam bija noteicoša ietekme Savienības ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa ievērojamu pieaugumu par dempinga cenām un ka Indonēzijas importam bija noteicoša ietekme Savienības ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Ķīnas importa ietekme

| (102) | Uz Ķīnas importu pašlaik attiecas antidempinga maksājumi. Attiecīgajā periodā importa apjoms palielinājās par 65 %, un tirgus daļa attiecīgi palielinājās par 68 %. Tomēr attiecīgajā periodā apjoms un tirgus daļa saglabājās zemā līmenī. Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās – par 20 %. Ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(102)

Uz Ķīnas importu pašlaik attiecas antidempinga maksājumi. Attiecīgajā periodā importa apjoms palielinājās par 65 %, un tirgus daļa attiecīgi palielinājās par 68 %. Tomēr attiecīgajā periodā apjoms un tirgus daļa saglabājās zemā līmenī. Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās – par 20 %. Ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (103) | Šādos apstākļos nevar uzskatīt, ka Ķīnas imports izmeklēšanas periodā ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

  11. tabula


  Ķīnas imports











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Apjoms (t) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Indekss | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Vidējā cena (EUR/t) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Indekss | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Šādos apstākļos nevar uzskatīt, ka Ķīnas imports izmeklēšanas periodā ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

11. tabula

Ķīnas imports

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Ķīna

Apjoms (t)

1 518

758

1 923

2 509

Indekss

100

50

127

165

Tirgus daļa (indekss)

100

57

136

168

Vidējā cena (EUR/t) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Indekss

100

97

93

80

Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

5.2.2.   Citu trešo valstu imports

| (104) | Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  12. tabula


  Citu trešo valstu imports











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | Apjoms (t) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Indekss | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Indekss | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korejas Republika | Apjoms (t) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Indekss | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Indekss | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vjetnama | Apjoms (t) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Indekss | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Indekss | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Indekss | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Indekss | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Citas trešās valstis (kopā) | Apjoms (t) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Indekss | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Tirgus daļa (indekss) | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Indekss | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(104)

Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

12. tabula

Citu trešo valstu imports

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Brazīlija

Apjoms (t)

2 321

969

1 070

889

Indekss

100

42

46

38

Tirgus daļa (indekss)

100

48

49

39

Vidējā cena (EUR/t)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indekss

100

107

115

112

Korejas Republika

Apjoms (t)

1 248

2 157

923

802

Indekss

100

173

74

64

Tirgus daļa (indekss)

100

198

79

65

Vidējā cena (EUR/t)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indekss

100

105

105

104

Vjetnama

Apjoms (t)

5 707

6 042

1 820

769

Indekss

100

106

32

13

Tirgus daļa (indekss)

100

121

34

14

Vidējā cena (EUR/t)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indekss

100

101

106

103

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

993

681

478

434

Indekss

100

69

48

44

Tirgus daļa (indekss)

100

79

52

45

Vidējā cena (EUR/t)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indekss

100

108

128

126

Citas trešās valstis (kopā)

Apjoms (t)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indekss

100

96

42

28

Tirgus daļa (indekss)

100

110

45

29

Vidējā cena (EUR/t)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indekss

100

102

111

110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (105) | Citu trešo valstu importa apjoms kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t izmeklēšanas periodā, t. i., par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Izmeklēšanas periodā citu trešo valstu importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(105)

Citu trešo valstu importa apjoms kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t izmeklēšanas periodā, t. i., par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Izmeklēšanas periodā citu trešo valstu importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

| (106) | Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Indonēzijas kopējais imports attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs. |
| --- | --- |

(106)

Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Indonēzijas kopējais imports attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs.

| (107) | Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 13. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

  13. tabula


  Kopējais imports | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais imports | Apjoms (t) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Indekss | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(107)

Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 13. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

13. tabula

Kopējais imports

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Kopējais imports

Apjoms (t)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indekss

100

98

120

146

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (108) | Tādējādi provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm nav pārtraucis cēloņsakarību starp Indonēzijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(108)

Tādējādi provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm nav pārtraucis cēloņsakarību starp Indonēzijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.2.3.   Savienības patēriņa dinamika

| (109) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 2 %), kas nepamato Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un tirgus daļas samazinājumu par 15 %. Tādējādi provizoriski tika secināts, ka patēriņa dinamika neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 2 %), kas nepamato Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un tirgus daļas samazinājumu par 15 %. Tādējādi provizoriski tika secināts, ka patēriņa dinamika neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (110) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  14. tabula


  Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms
  (indekss) | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Vidējā vienības cena
  (indekss) | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(110)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

14. tabula

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

IP

Eksporta apjoms

(indekss)

100

249

234

222

Vidējā vienības cena

(indekss)

100

107

101

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (111) | 2011./2012. finanšu gadā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms palielinājās, bet turpmākajos gados līdz izmeklēšanas periodam – nedaudz samazinājās. Attiecīgajā periodā tas palielinājās gandrīz divkārt. Vienlaikus eksporta cenas nedaudz samazinājās (par 5 %). Eksporta pārdošanas apjoma pieaugums daļēji kompensēja pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā. Faktiski situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ja eksporta pārdošana nebūtu palielinājusies, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka. Tādēļ Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem nevarēja būt negatīvas ietekmes uz nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(111)

2011./2012. finanšu gadā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms palielinājās, bet turpmākajos gados līdz izmeklēšanas periodam – nedaudz samazinājās. Attiecīgajā periodā tas palielinājās gandrīz divkārt. Vienlaikus eksporta cenas nedaudz samazinājās (par 5 %). Eksporta pārdošanas apjoma pieaugums daļēji kompensēja pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā. Faktiski situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ja eksporta pārdošana nebūtu palielinājusies, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka. Tādēļ Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem nevarēja būt negatīvas ietekmes uz nodarīto kaitējumu.

| (112) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums Savienības tirgū izriet no MNG eksporta pārdevumiem nesen iegādātajam pārtikas pārstrādes uzņēmumam Turcijā. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare iegādājās pārtikas pārstrādes uzņēmumu vien pēc izmeklēšanas perioda. Tas nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītajam uzņēmumam Turcijā nav pārtraucis cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(112)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums Savienības tirgū izriet no MNG eksporta pārdevumiem nesen iegādātajam pārtikas pārstrādes uzņēmumam Turcijā. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare iegādājās pārtikas pārstrādes uzņēmumu vien pēc izmeklēšanas perioda. Tas nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītajam uzņēmumam Turcijā nav pārtraucis cēloņsakarību.

5.2.5.   Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte

| (113) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa neefektivitāte. Tomēr šī ieinteresētā persona nenorādīja uz konkrētām neefektivitātes izpausmēm, un tās apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte nav pārtraukusi cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(113)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa neefektivitāte. Tomēr šī ieinteresētā persona nenorādīja uz konkrētām neefektivitātes izpausmēm, un tās apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte nav pārtraukusi cēloņsakarību.

5.2.6.   Finanšu krīze

| (114) | Viena persona apgalvoja, ka finanšu krīze ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr Savienības MNG tirgus nebija pakļauts svārstībām un pasaules finanšu krīze to ietekmēja tikai nedaudz. Ja tā nebūtu un ja Savienības ražošanas nozares zaudējumus patiešām izraisītu pasaules finanšu krīze, tas pats būtu attiecināms uz visiem pārējiem konkurentiem MNG tirgū. Neraugoties uz pasaules finanšu krīzi, Indonēzijas MNG ražotāji, šķiet, spēja palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tādējādi nav iemesla pieņemt, ka pasaules finanšu krīze būtu ietekmējusi Savienības ražošanas nozari vairāk nekā Āzijas partnerus. Tādēļ šis arguments jānoraida. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka finanšu krīzes ietekme nav pārtraukusi cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(114)

Viena persona apgalvoja, ka finanšu krīze ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr Savienības MNG tirgus nebija pakļauts svārstībām un pasaules finanšu krīze to ietekmēja tikai nedaudz. Ja tā nebūtu un ja Savienības ražošanas nozares zaudējumus patiešām izraisītu pasaules finanšu krīze, tas pats būtu attiecināms uz visiem pārējiem konkurentiem MNG tirgū. Neraugoties uz pasaules finanšu krīzi, Indonēzijas MNG ražotāji, šķiet, spēja palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tādējādi nav iemesla pieņemt, ka pasaules finanšu krīze būtu ietekmējusi Savienības ražošanas nozari vairāk nekā Āzijas partnerus. Tādēļ šis arguments jānoraida. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka finanšu krīzes ietekme nav pārtraukusi cēloņsakarību.

5.2.7.   Ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības

| (115) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja būtiski ieguldījumi, kas bija nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību drošības noteikumiem, kas piemērojami Savienībā. |
| --- | --- |

(115)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja būtiski ieguldījumi, kas bija nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību drošības noteikumiem, kas piemērojami Savienībā.

| (116) | Tomēr izmeklēšanā konstatēts, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ES drošības prasībām, salīdzinājumā ar citiem ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija nelieli. Ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija ieguldījumi profilaktiskajā tehniskajā apkopē. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā ieguldījumi pieauga visvairāk. Šis pieaugums skaidrojams ar to, ka Savienības ražošanas nozarei, kas vēl arvien atgūstas no iepriekšējā dempinga, ko izraisīja Ķīnas imports, līdz zaudējumu perioda beigām nācās atlikt ieguldījumus profilaktiskajā tehniskajā apkopē. Pēc tam, kad maksājumi, kuri noteikti Ķīnas importam, sāka ietekmēt tirgu, Savienības ražošanas nozare spēja gūt peļņu un nonāca atpakaļ pie parastā ieguldījumu līmeņa. Nākamajos periodos ieguldījumi saglabājās līdzīgā līmenī, un tie galvenokārt attiecās uz tehnisko apkopi. Netika veikti ieguldījumi, lai palielinātu ražošanas jaudu, kas attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi nav pārtraukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(116)

Tomēr izmeklēšanā konstatēts, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ES drošības prasībām, salīdzinājumā ar citiem ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija nelieli. Ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija ieguldījumi profilaktiskajā tehniskajā apkopē. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā ieguldījumi pieauga visvairāk. Šis pieaugums skaidrojams ar to, ka Savienības ražošanas nozarei, kas vēl arvien atgūstas no iepriekšējā dempinga, ko izraisīja Ķīnas imports, līdz zaudējumu perioda beigām nācās atlikt ieguldījumus profilaktiskajā tehniskajā apkopē. Pēc tam, kad maksājumi, kuri noteikti Ķīnas importam, sāka ietekmēt tirgu, Savienības ražošanas nozare spēja gūt peļņu un nonāca atpakaļ pie parastā ieguldījumu līmeņa. Nākamajos periodos ieguldījumi saglabājās līdzīgā līmenī, un tie galvenokārt attiecās uz tehnisko apkopi. Netika veikti ieguldījumi, lai palielinātu ražošanas jaudu, kas attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi nav pārtraukuši cēloņsakarību.

5.2.8.   Izejvielu izmaksas un citas izmaksas

| (117) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja ievērojams pamatizejvielu (rūpnieciskais cukurs, amonjaks, kaustiskā soda un sērskābe) cenu pieaugums. |
| --- | --- |

(117)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja ievērojams pamatizejvielu (rūpnieciskais cukurs, amonjaks, kaustiskā soda un sērskābe) cenu pieaugums.

Rūpnieciskais cukurs

| (118) | Rūpnieciskais cukurs ir viens no būtiskākajiem izmaksu faktoriem Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas izmaksās. Patiešām, kā aprakstīts 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās (tostarp rūpnieciskā cukura izmaksas). Saskaņā ar publiski pieejamajiem statistikas datiem (9) rūpnieciskā cukura vidējā cena Savienībā saglabājās zem pasaules tirgus cenas (lai gan no 2010./2011. finanšu gada līdz 2012. gada vidum tā nedaudz palielinājās). Pēc tam rūpnieciskā cukura cena Savienības un pasaules tirgū samazinājās un saglabājās līdzīgā līmenī. Tādēļ šis arguments, saskaņā ar kuru cukura cenu pieaugums ir izraisījis kaitējumu, nav pamatots, un tas būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(118)

Rūpnieciskais cukurs ir viens no būtiskākajiem izmaksu faktoriem Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas izmaksās. Patiešām, kā aprakstīts 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās (tostarp rūpnieciskā cukura izmaksas). Saskaņā ar publiski pieejamajiem statistikas datiem (9) rūpnieciskā cukura vidējā cena Savienībā saglabājās zem pasaules tirgus cenas (lai gan no 2010./2011. finanšu gada līdz 2012. gada vidum tā nedaudz palielinājās). Pēc tam rūpnieciskā cukura cena Savienības un pasaules tirgū samazinājās un saglabājās līdzīgā līmenī. Tādēļ šis arguments, saskaņā ar kuru cukura cenu pieaugums ir izraisījis kaitējumu, nav pamatots, un tas būtu jānoraida.

Ķīmiskās vielas

| (119) | Savienības ražošanas nozares amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi šo vielu starptautiskajām cenām. Tādēļ šis cenu pieaugums neattiecas vien uz Savienības ražošanas nozari, bet arī uz ekonomikas dalībniekiem trešās valstīs. Tādēļ amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes cenu pieaugums nav uzskatāms par tādu, kas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozares amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi šo vielu starptautiskajām cenām. Tādēļ šis cenu pieaugums neattiecas vien uz Savienības ražošanas nozari, bet arī uz ekonomikas dalībniekiem trešās valstīs. Tādēļ amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes cenu pieaugums nav uzskatāms par tādu, kas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Citi iemesli

| (120) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka lielākas enerģijas, darbaspēka un iesaiņošanas izmaksas ir izraisījušas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka šie izmaksu faktori attiecīgajā periodā patiešām palielinājās (sk. 81. un 83. apsvērumu), Komisija arī konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports, pat daļēji nevarēja atspoguļot šo izmaksu pieaugumu pārdošanas cenā. Tādējādi šo faktoru izmaksu pieaugumu nevar uzskatīt par tādu, kas izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(120)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka lielākas enerģijas, darbaspēka un iesaiņošanas izmaksas ir izraisījušas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka šie izmaksu faktori attiecīgajā periodā patiešām palielinājās (sk. 81. un 83. apsvērumu), Komisija arī konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports, pat daļēji nevarēja atspoguļot šo izmaksu pieaugumu pārdošanas cenā. Tādējādi šo faktoru izmaksu pieaugumu nevar uzskatīt par tādu, kas izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (121) | Iepriekš izklāstītajā analīzē aprakstīts Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām būtisks apjoma un tirgus daļas pieaugums no 2010./2011. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam un importa cenu samazinājums attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(121)

Iepriekš izklāstītajā analīzē aprakstīts Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām būtisks apjoma un tirgus daļas pieaugums no 2010./2011. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam un importa cenu samazinājums attiecīgajā periodā.

| (122) | Minētais tirgus daļas pieaugums Indonēzijas importam par zemām cenām sakrita ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu un, ņemot vērā lejupvērstu spiedienu uz cenām, izraisīja ievērojamus Savienības ražošanas nozares zaudējumus. |
| --- | --- |

(122)

Minētais tirgus daļas pieaugums Indonēzijas importam par zemām cenām sakrita ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu un, ņemot vērā lejupvērstu spiedienu uz cenām, izraisīja ievērojamus Savienības ražošanas nozares zaudējumus.

| (123) | Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(123)

Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.

| (124) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori nav pārtraukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori nav pārtraukuši cēloņsakarību.

| (125) | Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko izraisīja ĶTR un citu trešo valstu imports, patēriņa dinamika, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte, finanšu krīze, ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības, izejvielu izmaksas un citas izmaksas, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību bija ierobežota. |
| --- | --- |

(125)

Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko izraisīja ĶTR un citu trešo valstu imports, patēriņa dinamika, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte, finanšu krīze, ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības, izejvielu izmaksas un citas izmaksas, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību bija ierobežota.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievadpiezīmes

| (126) | Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju, lietotāju un izejvielu piegādātāju) interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(126)

Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju, lietotāju un izejvielu piegādātāju) interešu novērtējumu.

6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (127) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām. Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvām tendencēm, īpaši attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un rentabilitāte. Lejupejoša tendence tika konstatēta arī attiecībā uz citiem rādītājiem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu, piemēram, attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. Tajā pašā periodā krājumi palielinājās. |
| --- | --- |

(127)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām. Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvām tendencēm, īpaši attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un rentabilitāte. Lejupejoša tendence tika konstatēta arī attiecībā uz citiem rādītājiem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu, piemēram, attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. Tajā pašā periodā krājumi palielinājās.

| (128) | Pēc pasākumu noteikšanas ir gaidāms, ka importa cenas pieaugs un Savienības ražošanas nozare tiks atbrīvota no cenu spiediena, ko pašlaik izraisa imports par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izmaksu pieaugumu un pakāpeniski sasniegtu rentabilitātes līmeni. Tam būs pozitīva ietekme arī uz ražošanas un pārdošanas apjomu. Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktināsies vēl vairāk. Ir ļoti iespējami turpmākie pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumi, jo importa par dempinga cenām izraisītais cenu spiediens turpināsies un Savienības ražošanas nozare būs spiesta piemēroties zemajam cenu līmenim Savienībā. Saskaņā ar šādu scenāriju Savienības ražošanas nozare turpinās gūt ievērojamus zaudējumus. Nav izslēgts, ka, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu samazinājumu un lielus zaudējumus, vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare būs spiesta pavisam pārtraukt ražošanu, kā rezultātā Savienībā tiktu zaudētas darba vietas. Tas arī nozīmētu, ka Savienība kļūtu atkarīga no trešo valstu importa. |
| --- | --- |

(128)

Pēc pasākumu noteikšanas ir gaidāms, ka importa cenas pieaugs un Savienības ražošanas nozare tiks atbrīvota no cenu spiediena, ko pašlaik izraisa imports par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izmaksu pieaugumu un pakāpeniski sasniegtu rentabilitātes līmeni. Tam būs pozitīva ietekme arī uz ražošanas un pārdošanas apjomu. Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktināsies vēl vairāk. Ir ļoti iespējami turpmākie pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumi, jo importa par dempinga cenām izraisītais cenu spiediens turpināsies un Savienības ražošanas nozare būs spiesta piemēroties zemajam cenu līmenim Savienībā. Saskaņā ar šādu scenāriju Savienības ražošanas nozare turpinās gūt ievērojamus zaudējumus. Nav izslēgts, ka, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu samazinājumu un lielus zaudējumus, vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare būs spiesta pavisam pārtraukt ražošanu, kā rezultātā Savienībā tiktu zaudētas darba vietas. Tas arī nozīmētu, ka Savienība kļūtu atkarīga no trešo valstu importa.

| (129) | Tādēļ šajā posmā tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(129)

Tādēļ šajā posmā tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.3.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (130) | 14 uzņēmumi atsaucās pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Tika atlasīti trīs nesaistīti importētāji, un tiem nosūtīja anketas, bet tikai viens no tiem sniedza atbildes. Šajā uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas. |
| --- | --- |

(130)

14 uzņēmumi atsaucās pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Tika atlasīti trīs nesaistīti importētāji, un tiem nosūtīja anketas, bet tikai viens no tiem sniedza atbildes. Šajā uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas.

| (131) | MNG imports no Indonēzijas veido mazāk nekā 15 % importētāja apgrozījuma. Komisija uzskatīja, ka, lai gan maksājumu noteikšana var negatīvi ietekmēt darījumdarbību, kas saistīta ar MNG, kopumā uzņēmums saglabātu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(131)

MNG imports no Indonēzijas veido mazāk nekā 15 % importētāja apgrozījuma. Komisija uzskatīja, ka, lai gan maksājumu noteikšana var negatīvi ietekmēt darījumdarbību, kas saistīta ar MNG, kopumā uzņēmums saglabātu rentabilitāti.

| (132) | Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienības tirgū un ārpus tā, atsaucās izmeklēšanas laikā. Šis tirgotājs galvenokārt iepērk MNG no Savienības ražošanas nozares, bet arī importē MNG no Indonēzijas un citām trešām valstīm. Tirgotāja darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka jebkāda veida antidempinga pasākumu ietekme uz to stāvokli būtu niecīga. |
| --- | --- |

(132)

Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienības tirgū un ārpus tā, atsaucās izmeklēšanas laikā. Šis tirgotājs galvenokārt iepērk MNG no Savienības ražošanas nozares, bet arī importē MNG no Indonēzijas un citām trešām valstīm. Tirgotāja darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka jebkāda veida antidempinga pasākumu ietekme uz to stāvokli būtu niecīga.

6.4.   Lietotāju intereses

| (133) | Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

(133)

Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā.

| (134) | 33 uzņēmumi atsaucās un saņēma anketu. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē un viens – nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās, – vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus, – veica pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

(134)

33 uzņēmumi atsaucās un saņēma anketu. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē un viens – nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās, – vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus, – veica pārbaudes uz vietas.

Pārtikas un dzērienu nozare

| (135) | Izmeklēšanā konstatēja, ka MNG vidēji veidoja aptuveni 5 % no tādu produktu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus. |
| --- | --- |

(135)

Izmeklēšanā konstatēja, ka MNG vidēji veidoja aptuveni 5 % no tādu produktu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus.

| (136) | Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja tikai nelielus daudzumus no Indonēzijas. Minēto abu uzņēmumu darījumdarbība, kas bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no to kopējās darījumdarbības. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ņemot vērā šos konstatējumus, ierosinātajiem pasākumiem pret Indonēziju varētu būt ierobežota ietekme uz minētajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(136)

Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja tikai nelielus daudzumus no Indonēzijas. Minēto abu uzņēmumu darījumdarbība, kas bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no to kopējās darījumdarbības. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ņemot vērā šos konstatējumus, ierosinātajiem pasākumiem pret Indonēziju varētu būt ierobežota ietekme uz minētajiem uzņēmumiem.

| (137) | Pārējie divi uzņēmumi iepirka lielākus MNG daudzumus no Indonēzijas, bet to darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Pasākumiem pret MNG no Indonēzijas, visticamāk, nebūs būtiskas ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(137)

Pārējie divi uzņēmumi iepirka lielākus MNG daudzumus no Indonēzijas, bet to darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Pasākumiem pret MNG no Indonēzijas, visticamāk, nebūs būtiskas ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem.

Nepārtikas nozare

| (138) | Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15–20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Izmeklēšanas periodā attiecīgais uzņēmums galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares, bet importēja MNG arī no Indonēzijas un mazākā apjomā – no Korejas. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas normas rādītāji izmeklēšanas periodā bija pozitīvi (5–10 %). |
| --- | --- |

(138)

Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15–20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Izmeklēšanas periodā attiecīgais uzņēmums galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares, bet importēja MNG arī no Indonēzijas un mazākā apjomā – no Korejas. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas normas rādītāji izmeklēšanas periodā bija pozitīvi (5–10 %).

| (139) | Tādējādi, lai gan nav izslēgts, ka pasākumu noteikšana pret Indonēziju varētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu, ir pieejami citi piegādes avoti, un uzņēmuma tādas darījumdarbības peļņas rādītāji, kas saistīta ar MNG, norāda uz to, ka pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi, lai gan nav izslēgts, ka pasākumu noteikšana pret Indonēziju varētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu, ir pieejami citi piegādes avoti, un uzņēmuma tādas darījumdarbības peļņas rādītāji, kas saistīta ar MNG, norāda uz to, ka pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būtu ierobežota.

| (140) | Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (10), lai fosfātus un citus fosfora savienojumus aizstātu mazgāšanas līdzekļu ražošanā, MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga pasākumi attiecībā uz MNG negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(140)

Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (10), lai fosfātus un citus fosfora savienojumus aizstātu mazgāšanas līdzekļu ražošanā, MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga pasākumi attiecībā uz MNG negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību.

| (141) | Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi Indonēzijas importam arī turpmāk būtu jānokļūst Savienības tirgū, bet par godīgām cenām. Izmeklēšanā arī atklāja, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Dienvidkoreja. |
| --- | --- |

(141)

Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi Indonēzijas importam arī turpmāk būtu jānokļūst Savienības tirgū, bet par godīgām cenām. Izmeklēšanā arī atklāja, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Dienvidkoreja.

| (142) | Jebkurā gadījumā, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, pat ja attiecīgā uzņēmuma kopējais pieprasījums pēc MNG tiktu apmierināts ar importu no Indonēzijas, uzņēmuma rentabilitātes rādītāji no darījumdarbības ar produktiem, kas saistīti ar MNG, saglabātos pozitīvi. Šajā sliktākajā scenārijā nav ņemta vērā iespēja, ka vismaz daļu no maksājuma varētu novirzīt galapatērētājiem. |
| --- | --- |

(142)

Jebkurā gadījumā, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, pat ja attiecīgā uzņēmuma kopējais pieprasījums pēc MNG tiktu apmierināts ar importu no Indonēzijas, uzņēmuma rentabilitātes rādītāji no darījumdarbības ar produktiem, kas saistīti ar MNG, saglabātos pozitīvi. Šajā sliktākajā scenārijā nav ņemta vērā iespēja, ka vismaz daļu no maksājuma varētu novirzīt galapatērētājiem.

6.5.   Piegādātāju intereses

| (143) | Četri izejvielu piegādātāji atsaucās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei veidoja vien nelielu daļu no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ, ja pasākumi netiktu noteikti, tas neietekmētu piegādātāju stāvokli. |
| --- | --- |

(143)

Četri izejvielu piegādātāji atsaucās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei veidoja vien nelielu daļu no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ, ja pasākumi netiktu noteikti, tas neietekmētu piegādātāju stāvokli.

6.6.   Citi argumenti

| (144) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū un ka antidempinga pasākumi attiecībā uz Indonēzijas importu nostiprinātu tās stāvokli, kas būtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(144)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū un ka antidempinga pasākumi attiecībā uz Indonēzijas importu nostiprinātu tās stāvokli, kas būtu pretrunā Savienības interesēm.

| (145) | Izmeklēšanā nepārprotami konstatēja, ka vienīgais Savienības ražotājs nespēja saglabāt pārdošanas apjomu Savienībā, jo tas zaudēja tirgus daļu Indonēzijas importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nevarēja palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un izmeklēšanas periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt Komisija norādīja, ka ir konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(145)

Izmeklēšanā nepārprotami konstatēja, ka vienīgais Savienības ražotājs nespēja saglabāt pārdošanas apjomu Savienībā, jo tas zaudēja tirgus daļu Indonēzijas importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nevarēja palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un izmeklēšanas periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt Komisija norādīja, ka ir konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts.

| (146) | Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Indonēzijas importam nebūtu alternatīvu, jo citu trešo valstu importa cenu līmenis ir pārāk augsts. |
| --- | --- |

(146)

Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Indonēzijas importam nebūtu alternatīvu, jo citu trešo valstu importa cenu līmenis ir pārāk augsts.

| (147) | Tiek atgādināts, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama. Trešo valstu imports arī cieta no cenu spiediena, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, un tas zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu un tirgus daļu Indonēzijas importam. Ja noteiktu maksājumus MNG importam no Indonēzijas, citās trešās valstis, piemēram, Brazīlija, Dienvidkoreja un Vjetnama, iespējams, atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā. Attiecībā uz cenām antidempinga pasākumu mērķis būtu izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, tādējādi ļaujot importam par godīgām cenām nonākt Savienībā. Izmeklēšanā tika norādīts, ka, nosakot maksājumus, nav paredzama būtiska ietekme uz pakārtoto ražošanas nozari. Tādēļ apgalvojums, ka nepastāv alternatīvi piegādes avoti, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(147)

Tiek atgādināts, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama. Trešo valstu imports arī cieta no cenu spiediena, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, un tas zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu un tirgus daļu Indonēzijas importam. Ja noteiktu maksājumus MNG importam no Indonēzijas, citās trešās valstis, piemēram, Brazīlija, Dienvidkoreja un Vjetnama, iespējams, atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā. Attiecībā uz cenām antidempinga pasākumu mērķis būtu izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, tādējādi ļaujot importam par godīgām cenām nonākt Savienībā. Izmeklēšanā tika norādīts, ka, nosakot maksājumus, nav paredzama būtiska ietekme uz pakārtoto ražošanas nozari. Tādēļ apgalvojums, ka nepastāv alternatīvi piegādes avoti, tika noraidīts.

6.7.   Secinājums par Savienības interesēm

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā ļautu secināt, ka noteikt pagaidu pasākumus Indonēzijas izcelsmes MNG importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā ļautu secināt, ka noteikt pagaidu pasākumus Indonēzijas izcelsmes MNG importam nav Savienības interesēs.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (149) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (150) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(150)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (151) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tā kā Komisija konstatēja, ka importa par dempinga cenām ietekme ir novērota vien attiecīgā perioda trešajā gadā, peļņas norma tika noteikta, atsaucoties uz šā perioda pirmajiem diviem gadiem, kad nebija importa par dempinga cenām. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo svērto peļņas normu, kā noteikts 89. apsvērumā. Peļņas norma tika noteikta 5–15 % apmērā. Precīzāku peļņas normu nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot tādā veidā aprēķināto peļņas normu. Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpības, kas attiecīgi aprēķinātas ar 5 un 15 % peļņu, norādītas 154. apsvēruma tabulā. |
| --- | --- |

(151)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tā kā Komisija konstatēja, ka importa par dempinga cenām ietekme ir novērota vien attiecīgā perioda trešajā gadā, peļņas norma tika noteikta, atsaucoties uz šā perioda pirmajiem diviem gadiem, kad nebija importa par dempinga cenām. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo svērto peļņas normu, kā noteikts 89. apsvērumā. Peļņas norma tika noteikta 5–15 % apmērā. Precīzāku peļņas normu nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot tādā veidā aprēķināto peļņas normu. Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpības, kas attiecīgi aprēķinātas ar 5 un 15 % peļņu, norādītas 154. apsvēruma tabulā.

| (152) | Kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienībā importētā MNG tīrības pakāpe un Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienības tirgū pārdotā MNG tīrības pakāpe var atšķirties, un tāpēc būtu jāveic atbilstošas korekcijas. Tajā pašā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(152)

Kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienībā importētā MNG tīrības pakāpe un Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienības tirgū pārdotā MNG tīrības pakāpe var atšķirties, un tāpēc būtu jāveic atbilstošas korekcijas. Tajā pašā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (153) | Indonēzijas izcelsmes MNG importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā – atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(153)

Indonēzijas izcelsmes MNG importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā – atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (154) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:









  (%) |
| --- | --- |
| Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu antidempinga maksājums |
| Indonēzija | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indonēzija | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonēzija | Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

(%)

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu antidempinga maksājums

Indonēzija

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indonēzija

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonēzija

Visi pārējie uzņēmumi

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | Individuālu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(155)

Individuālu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas antidempinga maksājuma likmes.

| (156) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā norāda visu būtisko informāciju, tostarp šādu informāciju: pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(156)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā norāda visu būtisko informāciju, tostarp šādu informāciju: pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.

| (157) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķins atbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem ražotājiem”. |
| --- | --- |

(157)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķins atbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem ražotājiem”.

| (158) | Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(158)

Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (159) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(159)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.

| (160) | Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus, |
| --- | --- |

(160)

Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tāda mononātrija glutamāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kura izcelsme ir Indonēzijā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums
  (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 | B999 |

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

(%)

Taric papildu kods

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Visi pārējie uzņēmumi

28,4

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un

| c) | pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.

2.   25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 20. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu (OV C 349, 29.11.2013., 5. lpp.).

2

(3)  OV C 349, 29.11.2013., 14. lpp.

3

(4)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

4

(5)  Sakrīt ar vienīgā Savienības ražotāja finanšu gadiem (no aprīļa līdz martam 2010./2011., 2011./2012., 2012./2013. finanšu gadā un IP).

5

(6)  OV L 97, 12.4.2007., 6. lpp.

6

(7)  Komisijas 2008. gada 27. augusta Direktīva 2008/84/EK par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (OV L 253, 20.9.2008., 1. lpp.).

7

(8)  Vidējās cenas neietver spēkā esošos antidempinga maksājumus.

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regula (ES) Nr. 259/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004 attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu patērētāju veļas mazgāšanas līdzekļos un patērētāju automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās lietojamos mazgāšanas līdzekļos (OV L 94, 30.3.2012., 16. lpp.).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

---

PIELIKUMS

Regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā:

| — | rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats, |
| --- | --- |

—

rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats,

| — | šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā mononātrija glutamāta apjoms, kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Indonēzijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

—

šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā mononātrija glutamāta apjoms, kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Indonēzijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

Datums un paraksts

---

| 21.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 905/2014

(2014. gada 20. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 20. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 18. decembris)

par valsts atbalstu SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB pārstrukturēšana – Slovēnija, ko Slovēnija plāno īstenot Nova Ljubljanska banka d.d. labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9632)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/535/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Slovēnijas iestādes 2011. gada 14. janvārī paziņoja par valsts veiktu bankas Nova Ljubljanska banka d.d. (turpmāk “NLB d.d.”) rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Slovēnijas iestādes 2011. gada 14. janvārī paziņoja par valsts veiktu bankas Nova Ljubljanska banka d.d. (turpmāk “NLB d.d.”) rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā.

| (2) | Eiropas Komisija 2011. gada 7. martā pieņēma lēmumu (2) (turpmāk “pirmais lēmums veikt glābšanu”), saskaņā ar kuru tā atļāva piešķirt NLB d.d. pirmo rekapitalizācijas atbalstu uz sešiem mēnešiem pēc pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Komisija 2011. gada 7. martā pieņēma lēmumu (2) (turpmāk “pirmais lēmums veikt glābšanu”), saskaņā ar kuru tā atļāva piešķirt NLB d.d. pirmo rekapitalizācijas atbalstu uz sešiem mēnešiem pēc pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas.

| (3) | Slovēnijas iestādes 2011. gada 22. jūlijā iesniedza pārstrukturēšanas plānu. Plāna atjauninājumus tās iesniedza 2011. gada 6. septembrī un 2012. gada 26. martā. |
| --- | --- |

(3)

Slovēnijas iestādes 2011. gada 22. jūlijā iesniedza pārstrukturēšanas plānu. Plāna atjauninājumus tās iesniedza 2011. gada 6. septembrī un 2012. gada 26. martā.

| (4) | Slovēnijas iestādes 2012. gada 16. maijā informēja Komisiju par nodomu veikt bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju. Par pasākumu tika paziņots 2012. gada 6. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Slovēnijas iestādes 2012. gada 16. maijā informēja Komisiju par nodomu veikt bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju. Par pasākumu tika paziņots 2012. gada 6. jūnijā.

| (5) | Komisija 2012. gada 2. jūlijā pieņēma lēmumu (turpmāk “otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru”), saskaņā ar kuru tā apstiprināja bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju un vienlaikus sāka padziļinātu izmeklēšanu, jo, pamatojoties uz saņemto pārstrukturēšanas plānu, Komisijai bija bažas par NLB d.d. spēju atgūt dzīvotspēju, pietiekamu sloga sadales nodrošināšanu un pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2012. gada 2. jūlijā pieņēma lēmumu (turpmāk “otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru”), saskaņā ar kuru tā apstiprināja bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju un vienlaikus sāka padziļinātu izmeklēšanu, jo, pamatojoties uz saņemto pārstrukturēšanas plānu, Komisijai bija bažas par NLB d.d. spēju atgūt dzīvotspēju, pietiekamu sloga sadales nodrošināšanu un pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

| (6) | Otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 22. novembrī, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes (3). Komisija nesaņēma nevienu piezīmi. |
| --- | --- |

(6)

Otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 22. novembrī, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes (3). Komisija nesaņēma nevienu piezīmi.

| (7) | Pēc otrā lēmuma veikt glābšanu un sākt procedūru Slovēnijas iestādes 2013. gada 7. janvārī paziņoja, ka pārstrukturēšanas plāns tiek pārskatīts, un grozīto plānu iesniedza 2013. gada 25. martā. Slovēnijas iestādes 2013. gada decembrī iesniedza atkārtoti grozīto plānu. Šajā lēmumā “pārstrukturēšanas plāns” ir plāns, kas tika iesniegts Komisijai 2013. gada decembrī. |
| --- | --- |

(7)

Pēc otrā lēmuma veikt glābšanu un sākt procedūru Slovēnijas iestādes 2013. gada 7. janvārī paziņoja, ka pārstrukturēšanas plāns tiek pārskatīts, un grozīto plānu iesniedza 2013. gada 25. martā. Slovēnijas iestādes 2013. gada decembrī iesniedza atkārtoti grozīto plānu. Šajā lēmumā “pārstrukturēšanas plāns” ir plāns, kas tika iesniegts Komisijai 2013. gada decembrī.

| (8) | Laikposmā no 2012. gada 2. jūlija līdz 2013. gada 9. decembrim pēc Komisijas pieprasījuma Slovēnijas iestādes iesniedza papildinformāciju. |
| --- | --- |

(8)

Laikposmā no 2012. gada 2. jūlija līdz 2013. gada 9. decembrim pēc Komisijas pieprasījuma Slovēnijas iestādes iesniedza papildinformāciju.

| (9) | Saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Komisija 2013. gada 10. aprīlī secināja, ka Slovēnijā pastāv pārmērīga ekonomikas nelīdzsvarotība. Ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, Slovēnijai bija jāveic augšupvērsts un lejupvērsts spriedzes tests un aktīvu kvalitātes pārskats Slovēnijas banku nozarē (turpmāk “AKP/ST”), un šo uzdevumu veica neatkarīgi konsultanti. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti AKP/ST rezultāti. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Komisija 2013. gada 10. aprīlī secināja, ka Slovēnijā pastāv pārmērīga ekonomikas nelīdzsvarotība. Ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, Slovēnijai bija jāveic augšupvērsts un lejupvērsts spriedzes tests un aktīvu kvalitātes pārskats Slovēnijas banku nozarē (turpmāk “AKP/ST”), un šo uzdevumu veica neatkarīgi konsultanti. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti AKP/ST rezultāti.

| (10) | Steidzamības apsvērumu dēļ Slovēnijas Republika piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(10)

Steidzamības apsvērumu dēļ Slovēnijas Republika piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJA RAKSTUROJUMS UN TĀ PROBLĒMU IEMESLI

| (11) | NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi (turpmāk “NLB” jeb “banka”) ir lielākā banku darbības un finanšu grupa Slovēnijā. 2012. gada 30. septembrī grupā bija NLB d.d. un 47 bankas, uzņēmumi, filiāles un pārstāvniecības ārvalstīs. NLB ir viena no lielākajām dalībniecēm banku jomā Slovēnijā un arī Dienvidaustrumeiropā. 2012. gada 30. septembrīNLB veidoja aptuveni 30 % no Slovēnijas banku nozares kopējiem aktīviem, un banka bija viena no trim lielākajām bankām bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē, Kosovā un Serbu Republikā un sestā lielākā Bosnijā un Hercegovinā. Banku darbība ir nozīmīgākā NLB uzņēmējdarbība, kaut gan NLB sniedz arī citus finanšu pakalpojumus, piemēram, apdrošināšanu, aktīvu pārvaldību, līzingu, faktūrkreditēšanu un eksporta bezregresa finansēšanu. |
| --- | --- |

(11)

NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi (turpmāk “NLB” jeb “banka”) ir lielākā banku darbības un finanšu grupa Slovēnijā. 2012. gada 30. septembrī grupā bija NLB d.d. un 47 bankas, uzņēmumi, filiāles un pārstāvniecības ārvalstīs. NLB ir viena no lielākajām dalībniecēm banku jomā Slovēnijā un arī Dienvidaustrumeiropā. 2012. gada 30. septembrīNLB veidoja aptuveni 30 % no Slovēnijas banku nozares kopējiem aktīviem, un banka bija viena no trim lielākajām bankām bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē, Kosovā un Serbu Republikā un sestā lielākā Bosnijā un Hercegovinā. Banku darbība ir nozīmīgākā NLB uzņēmējdarbība, kaut gan NLB sniedz arī citus finanšu pakalpojumus, piemēram, apdrošināšanu, aktīvu pārvaldību, līzingu, faktūrkreditēšanu un eksporta bezregresa finansēšanu.

| (12) | Kredītreitingu aģentūra Moody's piešķīrusi bankai Caa2 negatīvu kredītvērtējumu, bet Fitch piešķirtais kredītvērtējums ir BB- negatīvs. Abas aģentūras 2013. gadā pazemināja piešķirto kredītvērtējumu. Tas notika galvenokārt tādēļ, ka kredītportfelī bija vērojama koncentrācija un tā kvalitāte turpināja pasliktināties, un bankai bija pieticīga finanšu un kapitāla pozīcija faktiskajā tirgus vidē. |
| --- | --- |

(12)

Kredītreitingu aģentūra Moody's piešķīrusi bankai Caa2 negatīvu kredītvērtējumu, bet Fitch piešķirtais kredītvērtējums ir BB- negatīvs. Abas aģentūras 2013. gadā pazemināja piešķirto kredītvērtējumu. Tas notika galvenokārt tādēļ, ka kredītportfelī bija vērojama koncentrācija un tā kvalitāte turpināja pasliktināties, un bankai bija pieticīga finanšu un kapitāla pozīcija faktiskajā tirgus vidē.

| (13) | Slovēnijā NLB piedāvā pilnu banku pakalpojumu klāstu privātpersonām un uzņēmumiem, īpaši banku maza apjoma darījumu tirgū. NLB arī aktīvi darbojas banku privāto, uzņēmumu un ieguldījumu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(13)

Slovēnijā NLB piedāvā pilnu banku pakalpojumu klāstu privātpersonām un uzņēmumiem, īpaši banku maza apjoma darījumu tirgū. NLB arī aktīvi darbojas banku privāto, uzņēmumu un ieguldījumu pakalpojumu jomā.

| (14) | NLB kapitāla struktūra 2013. gada 30. jūnijā bija šāda: Slovēnijas Republikas turējumā bija 77,51 % NLB akciju, Kapitalska družba d.d. turējumā bija 6,23 % akciju, Slovenska Odškodninska Družba – 5,58 % akciju un Poteza borzno posredniška družba d.d. (tai patlaban tiek piemērota bankrota procedūra) – 2,24 % akciju. |
| --- | --- |

(14)

NLB kapitāla struktūra 2013. gada 30. jūnijā bija šāda: Slovēnijas Republikas turējumā bija 77,51 % NLB akciju, Kapitalska družba d.d. turējumā bija 6,23 % akciju, Slovenska Odškodninska Družba – 5,58 % akciju un Poteza borzno posredniška družba d.d. (tai patlaban tiek piemērota bankrota procedūra) – 2,24 % akciju.

| (15) | NLB kopējie aktīvi 2012. gada 31. decembrī bija EUR 14,3 miljardi un kopējie noguldījumi bija aptuveni EUR 9,1 miljards, ko veidoja mājsaimniecību noguldījumi (EUR 6,5 miljardi), uzņēmumu noguldījumi (EUR 2 miljardi) un valsts noguldījumi (EUR 0,6 miljardi). Turklāt bankas emitēto parāda vērtspapīru apjoms bija EUR 112 miljoni. Tajā pašā datumā NLB kopējie aizdevumi nebanku nozarei bija aptuveni EUR 9,5 miljardi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija 104 % (salīdzinājumā ar 105 % 2011. gadā un 127 % 2010. gadā). |
| --- | --- |

(15)

NLB kopējie aktīvi 2012. gada 31. decembrī bija EUR 14,3 miljardi un kopējie noguldījumi bija aptuveni EUR 9,1 miljards, ko veidoja mājsaimniecību noguldījumi (EUR 6,5 miljardi), uzņēmumu noguldījumi (EUR 2 miljardi) un valsts noguldījumi (EUR 0,6 miljardi). Turklāt bankas emitēto parāda vērtspapīru apjoms bija EUR 112 miljoni. Tajā pašā datumā NLB kopējie aizdevumi nebanku nozarei bija aptuveni EUR 9,5 miljardi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija 104 % (salīdzinājumā ar 105 % 2011. gadā un 127 % 2010. gadā).

| (16) | Problēmas bankai galvenokārt radīja ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvara palielināšanās: 2008. gadā šādu aizdevumu apmērs bija EUR 0,6 miljardi (3,8 % no kopējiem aizdevumiem), bet 2012. gada decembrī tas jau sasniedza EUR 3,7 miljardus (28,2 % no kopējiem aizdevumiem). Sliktie kreditēšanas darbības rezultāti bija vērojami laikā, kad veidojās ievērojams spiediens uz NLB kapitāla pietiekamību, jo pasliktinājās tā aktīvu portfeļa kvalitāte, regulējošā iestāde pieprasīja un ieguldītāji gaidīja augstākus kapitāla rādītājus un samazinājās pieejamais kapitāls un aizņēmuma finansējums, jo īpaši liela apjoma finansējums. |
| --- | --- |

(16)

Problēmas bankai galvenokārt radīja ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvara palielināšanās: 2008. gadā šādu aizdevumu apmērs bija EUR 0,6 miljardi (3,8 % no kopējiem aizdevumiem), bet 2012. gada decembrī tas jau sasniedza EUR 3,7 miljardus (28,2 % no kopējiem aizdevumiem). Sliktie kreditēšanas darbības rezultāti bija vērojami laikā, kad veidojās ievērojams spiediens uz NLB kapitāla pietiekamību, jo pasliktinājās tā aktīvu portfeļa kvalitāte, regulējošā iestāde pieprasīja un ieguldītāji gaidīja augstākus kapitāla rādītājus un samazinājās pieejamais kapitāls un aizņēmuma finansējums, jo īpaši liela apjoma finansējums.

| (17) | Pirms finanšu krīzes 2008. gadā NLB izaugsmes stratēģiju veicināja labvēlīgie ekonomikas apstākļi. Laikā no 2002. līdz 2009. gadam NLB aizdevumu portfelis (neto aizdevumi) palielinājās par 15 % gadā un noguldījumi palielinājās par 8 %. Lielo izaugsmi īpaši veicināja aizdevumi uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(17)

Pirms finanšu krīzes 2008. gadā NLB izaugsmes stratēģiju veicināja labvēlīgie ekonomikas apstākļi. Laikā no 2002. līdz 2009. gadam NLB aizdevumu portfelis (neto aizdevumi) palielinājās par 15 % gadā un noguldījumi palielinājās par 8 %. Lielo izaugsmi īpaši veicināja aizdevumi uzņēmumiem.

| (18) | Papildus šai organiskajai izaugsmei mainījās arī NLB lielums, jo banka iegādājās vairākus banku meitasuzņēmumus Dienvidaustrumeiropā, turklāt organiski auga un veidojās jaunas vienības tādos segmentos kā līzings, faktūrkreditēšana/eksporta bezregresa finansēšana, dzīvības apdrošināšana/pensiju fondi un aktīvu pārvaldība. |
| --- | --- |

(18)

Papildus šai organiskajai izaugsmei mainījās arī NLB lielums, jo banka iegādājās vairākus banku meitasuzņēmumus Dienvidaustrumeiropā, turklāt organiski auga un veidojās jaunas vienības tādos segmentos kā līzings, faktūrkreditēšana/eksporta bezregresa finansēšana, dzīvības apdrošināšana/pensiju fondi un aktīvu pārvaldība.

| (19) | Turpmāk 1. tabulā parādīts, kā attīstījās NLB aktīvi Slovēnijā un Dienvidaustrumeiropā laikā no 2006. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim.

  1. tabula



  NLB tirgus daļa kopējos aktīvos













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9M 2012 |
| NLB grupas kopējie aktīvi (miljonos EUR) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Slovēnija | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosnija un Hercegovina – Federācija | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnija un Hercegovina – Serbu Republika | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Melnkalne | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosova | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Maķedonija | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbija | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

Turpmāk 1. tabulā parādīts, kā attīstījās NLB aktīvi Slovēnijā un Dienvidaustrumeiropā laikā no 2006. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim.

1. tabula

NLB tirgus daļa kopējos aktīvos

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9M 2012

NLB grupas kopējie aktīvi (miljonos EUR)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Slovēnija

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosnija un Hercegovina – Federācija

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnija un Hercegovina – Serbu Republika

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Melnkalne

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosova

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Maķedonija

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbija

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | NLB bija rentabla laikā no 2003. līdz 2008. gadam. Tomēr kopš 2009. gada tai pēc nodokļu samaksas ir veidojušies zaudējumi. Zaudējumu apjoms bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 239 miljoni 2011. gadā un EUR 273,5 miljoni 2012. gadā. 2013. gada pirmajā pusgadā NLB reģistrētie zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 91,2 miljoni. NLB aizdevumu portfelis sāka pasliktināties 2009. gadā. Ienākumus nenesošo aizdevumu apjoms palielinājās no 3,8 % 2008. gadā līdz 28,2 % 2012. gada decembrī. |
| --- | --- |

(20)

NLB bija rentabla laikā no 2003. līdz 2008. gadam. Tomēr kopš 2009. gada tai pēc nodokļu samaksas ir veidojušies zaudējumi. Zaudējumu apjoms bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 239 miljoni 2011. gadā un EUR 273,5 miljoni 2012. gadā. 2013. gada pirmajā pusgadā NLB reģistrētie zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 91,2 miljoni. NLB aizdevumu portfelis sāka pasliktināties 2009. gadā. Ienākumus nenesošo aizdevumu apjoms palielinājās no 3,8 % 2008. gadā līdz 28,2 % 2012. gada decembrī.

| (21) | NLB statūtkapitāls 2013. gada 30. jūnijā bija EUR 1 074,3 miljoni. Saskaņā ar ES Kapitāla prasību regulu (4)
  NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 8,5 %. |
| --- | --- |

(21)

NLB statūtkapitāls 2013. gada 30. jūnijā bija EUR 1 074,3 miljoni. Saskaņā ar ES Kapitāla prasību regulu (4)
  NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 8,5 %.

| (22) | Atbilstīgi AKP/ST rezultātiem 2013. gada 4. decembrī saskaņā ar negatīvo scenāriju NLB bija kapitāla nepietiekamība EUR 1,8 miljardu apmērā (5). |
| --- | --- |

(22)

Atbilstīgi AKP/ST rezultātiem 2013. gada 4. decembrī saskaņā ar negatīvo scenāriju NLB bija kapitāla nepietiekamība EUR 1,8 miljardu apmērā (5).

3.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (23) | Līdz šim NLB saņēmusi šādus valsts atbalsta pasākumus:






  i) | pirmo rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā pirmajā lēmumā veikt glābšanu, kas tika pieņemts 2011. gada 7. martā; |
| --- | --- | --- |

(23)

Līdz šim NLB saņēmusi šādus valsts atbalsta pasākumus:

i)

pirmo rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā pirmajā lēmumā veikt glābšanu, kas tika pieņemts 2011. gada 7. martā;

| ii) | otro rekapitalizāciju EUR 382,9 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru, kas tika pieņemts 2012. gada 2. jūlijā. |
| --- | --- |

ii)

otro rekapitalizāciju EUR 382,9 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru, kas tika pieņemts 2012. gada 2. jūlijā.

| (24) | Papildus šīm abām rekapitalizācijām Slovēnija plāno īstenot divus citus pasākumus par labu NLB:






  iii) | veikt trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā; un |
| --- | --- | --- |

(24)

Papildus šīm abām rekapitalizācijām Slovēnija plāno īstenot divus citus pasākumus par labu NLB:

iii)

veikt trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā; un

| iv) | nodot BAMC samazinātas vērtības aktīvu kopumu, ko veido ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni). |
| --- | --- |

iv)

nodot BAMC samazinātas vērtības aktīvu kopumu, ko veido ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni).

3.1.   NLB PIRMĀ REKAPITALIZĀCIJA

| (25) | Lai gan iepriekš vairāku gadu garumā bankai bija bijusi peļņa, 2009. un 2010. gadā NLB uzrādīja zaudējumus, kuri radās galvenokārt ekonomikas apstākļu pasliktināšanās dēļ. Vājā ekonomikas izaugsme un pieaugošais bezdarbs samazināja pieprasījumu pēc aizdevumiem, un rezultātā ievērojami samazinājās aizdevumu vērtība. NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu samazinājās no 6,9 % 2009. gadā līdz 6 % 2010. gadā. Slovēnijas Banka 2010. gada jūlijā pieprasīja, lai NLB stiprina savu kapitāla pozīciju. Rezultātā NLB nolēma piesaistīt vairāk kapitāla. |
| --- | --- |

(25)

Lai gan iepriekš vairāku gadu garumā bankai bija bijusi peļņa, 2009. un 2010. gadā NLB uzrādīja zaudējumus, kuri radās galvenokārt ekonomikas apstākļu pasliktināšanās dēļ. Vājā ekonomikas izaugsme un pieaugošais bezdarbs samazināja pieprasījumu pēc aizdevumiem, un rezultātā ievērojami samazinājās aizdevumu vērtība. NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu samazinājās no 6,9 % 2009. gadā līdz 6 % 2010. gadā. Slovēnijas Banka 2010. gada jūlijā pieprasīja, lai NLB stiprina savu kapitāla pozīciju. Rezultātā NLB nolēma piesaistīt vairāk kapitāla.

| (26) | NLB nodoms bija piesaistīt pašu kapitālu EUR 250 miljonu apmērā, kas ir līdzvērtīgi 1,6 % no tās riska svērtajiem aktīviem, izmantojot akciju publisko piedāvājumu. Kapitāla palielināšana tika veikta divos laidienos. Pirmajā posmā akcijas tika piedāvātas parakstīšanai jau esošajiem akcionāriem (kopējais parakstītais apjoms bija EUR 89,2 miljoni, un valsts pilnībā izmantoja savas pirmpirkuma tiesības). Otrajā posmā atlikušās akcijas nonāca publiskā piedāvājumā. Tā kā sabiedrība neizrādīja interesi par akcijām, parakstīšanu pilnībā veica valsts. |
| --- | --- |

(26)

NLB nodoms bija piesaistīt pašu kapitālu EUR 250 miljonu apmērā, kas ir līdzvērtīgi 1,6 % no tās riska svērtajiem aktīviem, izmantojot akciju publisko piedāvājumu. Kapitāla palielināšana tika veikta divos laidienos. Pirmajā posmā akcijas tika piedāvātas parakstīšanai jau esošajiem akcionāriem (kopējais parakstītais apjoms bija EUR 89,2 miljoni, un valsts pilnībā izmantoja savas pirmpirkuma tiesības). Otrajā posmā atlikušās akcijas nonāca publiskā piedāvājumā. Tā kā sabiedrība neizrādīja interesi par akcijām, parakstīšanu pilnībā veica valsts.

| (27) | Pirmo rekapitalizāciju Komisija apstiprināja 2011. gada 7. martā kā īslaicīgu glābšanas atbalstu atbilstīgi pirmajam lēmumam veikt glābšanu. Komisija norādīja, ka tā sīkāk vērtēs sloga sadales aspektu, novērtējot pārstrukturēšanas plānu, kuru Slovēnija bija apņēmusies iesniegt (6). |
| --- | --- |

(27)

Pirmo rekapitalizāciju Komisija apstiprināja 2011. gada 7. martā kā īslaicīgu glābšanas atbalstu atbilstīgi pirmajam lēmumam veikt glābšanu. Komisija norādīja, ka tā sīkāk vērtēs sloga sadales aspektu, novērtējot pārstrukturēšanas plānu, kuru Slovēnija bija apņēmusies iesniegt (6).

3.2.   NLB OTRĀ REKAPITALIZĀCIJA

| (28) | Slovēnijas Banka 2011. gada maijā pieprasīja, lai NLB turpina stiprināt savu kapitāla pozīciju. |
| --- | --- |

(28)

Slovēnijas Banka 2011. gada maijā pieprasīja, lai NLB turpina stiprināt savu kapitāla pozīciju.

| (29) | Tā kā nebija privātu ieguldītāju, Slovēnija piešķīra bankai EUR 382,9 miljonus tādu nosacītu konvertējamu instrumentu veidā, kuri saskaņā ar piemērojamo regulējumu atbilst pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem. NLB konvertēja šos nosacītos konvertējamos instrumentus savās parastajās akcijās 2013. gada martā atbilstīgi nolīgumam par nosacītajiem konvertējamiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā nebija privātu ieguldītāju, Slovēnija piešķīra bankai EUR 382,9 miljonus tādu nosacītu konvertējamu instrumentu veidā, kuri saskaņā ar piemērojamo regulējumu atbilst pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem. NLB konvertēja šos nosacītos konvertējamos instrumentus savās parastajās akcijās 2013. gada martā atbilstīgi nolīgumam par nosacītajiem konvertējamiem instrumentiem.

| (30) | Otro rekapitalizāciju Komisija apstiprināja, pieņemot otro lēmumu veikt glābšanu un sākt procedūru (7). |
| --- | --- |

(30)

Otro rekapitalizāciju Komisija apstiprināja, pieņemot otro lēmumu veikt glābšanu un sākt procedūru (7).

3.3.   NLB TREŠĀ REKAPITALIZĀCIJA

| (31) | Ņemot vērā AKP/ST rezultātus un pārstrukturēšanas plāna saturu, tostarp aktīvu pārdošanu un atsevišķu samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC, bankas kapitāla nepietiekamība bija EUR 1,8 miljardi. Ietekmi dos kreditoru iesaistīšana bankas glābšanā, izmantojot subordinēto parādu (tādējādi NLB nepieciešamais kapitāls samazinātos par EUR 250 miljoniem), un valsts piešķirs NLB papildkapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā valsts obligāciju veidā un naudā, lai banka varētu atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā AKP/ST rezultātus un pārstrukturēšanas plāna saturu, tostarp aktīvu pārdošanu un atsevišķu samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC, bankas kapitāla nepietiekamība bija EUR 1,8 miljardi. Ietekmi dos kreditoru iesaistīšana bankas glābšanā, izmantojot subordinēto parādu (tādējādi NLB nepieciešamais kapitāls samazinātos par EUR 250 miljoniem), un valsts piešķirs NLB papildkapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā valsts obligāciju veidā un naudā, lai banka varētu atgūt dzīvotspēju.

3.4.   SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU NODOŠANA BAMC

| (32) | Saskaņā ar Slovēnijas Likumu par banku stabilitāti, kas stājās spēkā 2012. gada decembrī, tiek izveidota sistēma garantiju piešķiršanai, lai finansētu no likvidētām bankām saņemtu aktīvu nodošanu BAMC vai īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai. Saskaņā ar likumu rekapitalizācija ir atļauta, lai segtu šādu banku zaudējumus, kuri radušies, nododot aktīvus to ilgtermiņa ekonomikas vērtībā. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Slovēnijas Likumu par banku stabilitāti, kas stājās spēkā 2012. gada decembrī, tiek izveidota sistēma garantiju piešķiršanai, lai finansētu no likvidētām bankām saņemtu aktīvu nodošanu BAMC vai īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai. Saskaņā ar likumu rekapitalizācija ir atļauta, lai segtu šādu banku zaudējumus, kuri radušies, nododot aktīvus to ilgtermiņa ekonomikas vērtībā.

| (33) | Slovēnija 2013. gada maijā izstrādāja valsts reformu programmu, kuras mērķis ir īstenot Slovēnijai adresētos ES ieteikumus. Valsts reformu programmā ir iekļauta triju lielāko Slovēnijas banku, tostarp NLB, samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. BAMC tiks nodoti šādi aktīvi: bankrotējuši uzņēmumi, prasības, kas tiks pārstrukturētas, prasības, kuru nodrošinājums ir nekustamais īpašums, finanšu līdzdalība un citi ienākumus nenesoši aizdevumi. |
| --- | --- |

(33)

Slovēnija 2013. gada maijā izstrādāja valsts reformu programmu, kuras mērķis ir īstenot Slovēnijai adresētos ES ieteikumus. Valsts reformu programmā ir iekļauta triju lielāko Slovēnijas banku, tostarp NLB, samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. BAMC tiks nodoti šādi aktīvi: bankrotējuši uzņēmumi, prasības, kas tiks pārstrukturētas, prasības, kuru nodrošinājums ir nekustamais īpašums, finanšu līdzdalība un citi ienākumus nenesoši aizdevumi.

| (34) | Slovēnija 2013. gada 17. maijā iesniedza Komisijai tādu NLB aktīvu sākotnēju sarakstu EUR 1,9 miljardu apmērā, kuri tiks nodoti BAMC. Saraksts vēlāk tika atjaunināts, un nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,2 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā). |
| --- | --- |

(34)

Slovēnija 2013. gada 17. maijā iesniedza Komisijai tādu NLB aktīvu sākotnēju sarakstu EUR 1,9 miljardu apmērā, kuri tiks nodoti BAMC. Saraksts vēlāk tika atjaunināts, un nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,2 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā).

4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN SAISTĪBAS

| (35) | Slovēnijas iestādes iesniedza pārstrukturēšanas plānu, kas aptver pārstrukturēšanas periodu no 2013. gada līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(35)

Slovēnijas iestādes iesniedza pārstrukturēšanas plānu, kas aptver pārstrukturēšanas periodu no 2013. gada līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (36) | Pārstrukturēšanas plāna galvenie pīlāri ir spēcīgāka uzņēmuma pārvaldība un risku pārvaldība, koncentrēšanās uz bankas pamattirgiem, ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšana un programma izmaksu samazināšanai. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļautas finanšu prognozes par NLB līdz 2017. gada 31. decembrim saskaņā ar bāzes scenāriju, un tajā ir arī iekļauts negatīvs scenārijs, kas tika izstrādāts, pamatojoties uz AKP/ST. |
| --- | --- |

(36)

Pārstrukturēšanas plāna galvenie pīlāri ir spēcīgāka uzņēmuma pārvaldība un risku pārvaldība, koncentrēšanās uz bankas pamattirgiem, ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšana un programma izmaksu samazināšanai. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļautas finanšu prognozes par NLB līdz 2017. gada 31. decembrim saskaņā ar bāzes scenāriju, un tajā ir arī iekļauts negatīvs scenārijs, kas tika izstrādāts, pamatojoties uz AKP/ST.

| (37) | Slovēnijas izteiktās saistības ir norādītas pielikumā. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, darbosies visā pārstrukturēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(37)

Slovēnijas izteiktās saistības ir norādītas pielikumā. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, darbosies visā pārstrukturēšanas perioda laikā.

4.1.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATGŪŠANA

| (38) | Bankas dzīvotspējas atgūšana ir saistīta ar divu nozīmīgu problēmu atrisināšanu: i) jāievieš modernas struktūras uzņēmuma pārvaldībai un kārtība, lai nodrošinātu, ka NLB lēmumi būtu vērsti uz uzņēmējdarbību; un ii) jāpārveido bankas kredītpolitika un risku pārvaldības procesi, īpaši kredītriska pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

(38)

Bankas dzīvotspējas atgūšana ir saistīta ar divu nozīmīgu problēmu atrisināšanu: i) jāievieš modernas struktūras uzņēmuma pārvaldībai un kārtība, lai nodrošinātu, ka NLB lēmumi būtu vērsti uz uzņēmējdarbību; un ii) jāpārveido bankas kredītpolitika un risku pārvaldības procesi, īpaši kredītriska pārvaldības jomā.

| (39) | Pielikumā uzskaitītās pārmaiņas uzņēmuma pārvaldības jomā tiks īstenotas triju mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas dienas atbilstīgi ES Kapitāla prasību direktīvai (8) un Slovēnijas tiesību aktiem. Rezultātā tiks izdarīti grozījumi NLB statūtos un iekšējos noteikumos, kuru mērķis būs nodrošināt, ka vienīgi NLB valdei ir pilnvaras un pienākumi saistībā ar NLB ikdienas darbības neatkarīgu pārvaldīšanu vienīgi bankas interesēs. Tādējādi nesaistītu uzņēmumu darījumaprincips tiks piemērots attiecībām starp banku un tās akcionāriem, jo īpaši Slovēnijas Republiku. Saistībā ar šo Slovēnija apņēmusies neiejaukties uzraudzības padomes locekļu un vadītāju iecelšanas procedūrā, ja nu vienīgi īstenojot akcionāra tiesības saskaņā ar parastiem Slovēnijas tiesību aktiem uzņēmumu jomā. NLB piešķirs neatkarīgiem ekspertiem divas trešdaļas vietu un balsstiesību uzraudzības padomē un tās komitejās. NLB ieviesīs kārtību, lai nodrošinātu neatkarīgu un objektīvu iekšējās revīzijas darbību. Īstenojot plānotos pasākumus, NLB ievēros piesardzīgu un drošu uzņēmējdarbības politiku, kas būs vērsta uz ilgtspēju. NLB turpinās pārskatīt savu politiku saistībā ar stimuliem un atalgojumu, lai nodrošinātu, ka tā neveicina nesaprātīga riska uzņemšanos, ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem, ir pārredzama un atbilst Eiropas Banku iestādes 2010. gada 10. decembra vadlīnijām par politiku un praksi atalgojuma jomā. NLB līdz 2017. gada 31. decembrim ierobežos kopējo atalgojuma apmēru katram valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašu darba uzdevumu, atbilstīgi 2013. gada Banku darbības paziņojumā (9) ietvertajiem noteikumiem. Mainīgais gada atalgojums valdes locekļiem un darbiniekiem, kas veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti darījumu nodaļā, būs ierobežots un nepārsniegs piecu mēnešu algu. Mainīgais apjoms darbiniekiem, kuri veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti citās bankas struktūrvienībās, būs ierobežots un nepārsniegs triju mēnešu algu. Turklāt maksājums, kas ir vismaz 50 % no mainīgā atalgojuma, tiks atlikts uz trim gadiem. Tādējādi līdz 2017. gada 31. decembrim šāds atalgojums nepārsniegs lielāko no šādām summām: Slovēnijā pastāvošo vidējo algu, kas reizināta ar 15, vai vidējo algu NLB bankā, kas reizināta ar 10. |
| --- | --- |

(39)

Pielikumā uzskaitītās pārmaiņas uzņēmuma pārvaldības jomā tiks īstenotas triju mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas dienas atbilstīgi ES Kapitāla prasību direktīvai (8) un Slovēnijas tiesību aktiem. Rezultātā tiks izdarīti grozījumi NLB statūtos un iekšējos noteikumos, kuru mērķis būs nodrošināt, ka vienīgi NLB valdei ir pilnvaras un pienākumi saistībā ar NLB ikdienas darbības neatkarīgu pārvaldīšanu vienīgi bankas interesēs. Tādējādi nesaistītu uzņēmumu darījumaprincips tiks piemērots attiecībām starp banku un tās akcionāriem, jo īpaši Slovēnijas Republiku. Saistībā ar šo Slovēnija apņēmusies neiejaukties uzraudzības padomes locekļu un vadītāju iecelšanas procedūrā, ja nu vienīgi īstenojot akcionāra tiesības saskaņā ar parastiem Slovēnijas tiesību aktiem uzņēmumu jomā. NLB piešķirs neatkarīgiem ekspertiem divas trešdaļas vietu un balsstiesību uzraudzības padomē un tās komitejās. NLB ieviesīs kārtību, lai nodrošinātu neatkarīgu un objektīvu iekšējās revīzijas darbību. Īstenojot plānotos pasākumus, NLB ievēros piesardzīgu un drošu uzņēmējdarbības politiku, kas būs vērsta uz ilgtspēju. NLB turpinās pārskatīt savu politiku saistībā ar stimuliem un atalgojumu, lai nodrošinātu, ka tā neveicina nesaprātīga riska uzņemšanos, ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem, ir pārredzama un atbilst Eiropas Banku iestādes 2010. gada 10. decembra vadlīnijām par politiku un praksi atalgojuma jomā. NLB līdz 2017. gada 31. decembrim ierobežos kopējo atalgojuma apmēru katram valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašu darba uzdevumu, atbilstīgi 2013. gada Banku darbības paziņojumā (9) ietvertajiem noteikumiem. Mainīgais gada atalgojums valdes locekļiem un darbiniekiem, kas veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti darījumu nodaļā, būs ierobežots un nepārsniegs piecu mēnešu algu. Mainīgais apjoms darbiniekiem, kuri veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti citās bankas struktūrvienībās, būs ierobežots un nepārsniegs triju mēnešu algu. Turklāt maksājums, kas ir vismaz 50 % no mainīgā atalgojuma, tiks atlikts uz trim gadiem. Tādējādi līdz 2017. gada 31. decembrim šāds atalgojums nepārsniegs lielāko no šādām summām: Slovēnijā pastāvošo vidējo algu, kas reizināta ar 15, vai vidējo algu NLB bankā, kas reizināta ar 10.

| (40) | NLB pilnībā pārveidos iekšējos procesus cenu noteikšanai un riska pārvaldībai, ieviešot vairākus noteikumus un pasākumus, kuri sīkāk uzskaitīti pielikumā. Jo īpaši tiks uzskatīts, ka cena jauniem aizdevumiem noteikta atbilstīgi, ja jaunais aizdevums veicinās pozitīvu kapitāla atdevi, kas ir vismaz [...] (10) % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā katram klientam saskaņā ar pielikumā norādītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(40)

NLB pilnībā pārveidos iekšējos procesus cenu noteikšanai un riska pārvaldībai, ieviešot vairākus noteikumus un pasākumus, kuri sīkāk uzskaitīti pielikumā. Jo īpaši tiks uzskatīts, ka cena jauniem aizdevumiem noteikta atbilstīgi, ja jaunais aizdevums veicinās pozitīvu kapitāla atdevi, kas ir vismaz [...] (10) % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā katram klientam saskaņā ar pielikumā norādītajiem noteikumiem.

| (41) | NLB aktīvi tiks sadalīti starp pamatstruktūru (aptuveni EUR 10,6 miljardi) un struktūru, kas nav pamatstruktūra (aptuveni EUR 2 miljardi). Saskaņā ar samazinātas vērtības aktīvu pasākumu BAMC tiks nodots samazinātas vērtības aktīvu kopums, ko veidos ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni). NLB samazinās grupas bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(41)

NLB aktīvi tiks sadalīti starp pamatstruktūru (aptuveni EUR 10,6 miljardi) un struktūru, kas nav pamatstruktūra (aptuveni EUR 2 miljardi). Saskaņā ar samazinātas vērtības aktīvu pasākumu BAMC tiks nodots samazinātas vērtības aktīvu kopums, ko veidos ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni). NLB samazinās grupas bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (42) | Papildus valsts atbalstam, kas tika saņemts 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā, pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka valsts iepludinās papildu kapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā. Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu uzreiz palielināsies un būs 15 %, un tiks arī segti plānotie zaudējumi. Tādējādi trešā rekapitalizācija nodrošinās, ka NLB ievēros regulējumā noteiktās kapitāla prasības visā pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

(42)

Papildus valsts atbalstam, kas tika saņemts 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā, pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka valsts iepludinās papildu kapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā. Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu uzreiz palielināsies un būs 15 %, un tiks arī segti plānotie zaudējumi. Tādējādi trešā rekapitalizācija nodrošinās, ka NLB ievēros regulējumā noteiktās kapitāla prasības visā pārstrukturēšanas periodā.

| (43) | NLB uzņēmējdarbības stratēģija nākotnē tiks koncentrēta uz pamattirgiem, kas ir banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi darījumi ar uzņēmumiem. NLB plāno ievērojami samazināt savu līdzdalības portfeli atbilstīgi savai stratēģijai, kas ir pamatuzņēmējdarbības veikšana pamatreģionos. Saistībā ar šo pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka tiks ievērojami samazināta NLB uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība, un tas nozīmē, ka tiks pārdotas visas līzinga un faktūrkreditēšanas/eksporta bezregresa finansēšanas darbības un darbības nekustamā īpašuma pārvaldības jomā un uz laiku tiks arī pārtraukta uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība un ir saistīta ar jaunu kredītu piešķiršanu uzņēmumiem ārvalstīs. |
| --- | --- |

(43)

NLB uzņēmējdarbības stratēģija nākotnē tiks koncentrēta uz pamattirgiem, kas ir banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi darījumi ar uzņēmumiem. NLB plāno ievērojami samazināt savu līdzdalības portfeli atbilstīgi savai stratēģijai, kas ir pamatuzņēmējdarbības veikšana pamatreģionos. Saistībā ar šo pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka tiks ievērojami samazināta NLB uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība, un tas nozīmē, ka tiks pārdotas visas līzinga un faktūrkreditēšanas/eksporta bezregresa finansēšanas darbības un darbības nekustamā īpašuma pārvaldības jomā un uz laiku tiks arī pārtraukta uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība un ir saistīta ar jaunu kredītu piešķiršanu uzņēmumiem ārvalstīs.

| (44) | NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā šādās nozarēs (riska svērto aktīvu samazinājums par vidēji [...] % laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim): i) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskās būvniecības nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); ii) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskā transporta nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); iii) finanšu līdzdalība (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī). |
| --- | --- |

(44)

NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā šādās nozarēs (riska svērto aktīvu samazinājums par vidēji [...] % laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim): i) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskās būvniecības nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); ii) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskā transporta nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); iii) finanšu līdzdalība (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR [...] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR [...] miljoniem 2017. gada 31. decembrī).

| (45) | Īstenojot pārstrukturēšanas plānu un jo īpaši nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, NLB kopējie aktīvi samazināsies no EUR 14,5 miljardiem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [10–20] miljardiem 2017. gada 31. decembrī un riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(45)

Īstenojot pārstrukturēšanas plānu un jo īpaši nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, NLB kopējie aktīvi samazināsies no EUR 14,5 miljardiem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [10–20] miljardiem 2017. gada 31. decembrī un riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī.

| (46) | NLB pašreizējā portfeļa finansējums ir pilnībā nodrošināts līdz līgumu termiņa beigām. Turpmāk NLB plāno gan vairāk koncentrēties uz maza apjoma noguldījumiem, kas vēsturiski veidojuši NLB finansējuma bāzi, gan dažādot liela apjoma finansējuma bāzi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem uzlabosies no 105 % 2012. gadā līdz [70–80] % 2017. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(46)

NLB pašreizējā portfeļa finansējums ir pilnībā nodrošināts līdz līgumu termiņa beigām. Turpmāk NLB plāno gan vairāk koncentrēties uz maza apjoma noguldījumiem, kas vēsturiski veidojuši NLB finansējuma bāzi, gan dažādot liela apjoma finansējuma bāzi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem uzlabosies no 105 % 2012. gadā līdz [70–80] % 2017. gada 31. decembrī.

| (47) | NLB arī plāno tālejošu programmu izmaksu kontrolēšanai un samazināšanai. NLB pamatdarbības izmaksas grupas līmenī 2012. gadā bija EUR 368 miljoni. NLB samazinās savas pamatdarbības izmaksas grupas līmenī (izņemot vienreizējas ārkārtas izmaksas, kas neveidojas periodiski, t. i., pārstrukturēšanas izdevumus) līdz EUR [300–350] miljoniem līdz 2014. gada 31. decembrim, EUR [300–350] miljoniem līdz 2015. gada 31. decembrim, EUR [250–300] miljoniem līdz 2016. gada 31. decembrim un EUR [200–250] miljoniem līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(47)

NLB arī plāno tālejošu programmu izmaksu kontrolēšanai un samazināšanai. NLB pamatdarbības izmaksas grupas līmenī 2012. gadā bija EUR 368 miljoni. NLB samazinās savas pamatdarbības izmaksas grupas līmenī (izņemot vienreizējas ārkārtas izmaksas, kas neveidojas periodiski, t. i., pārstrukturēšanas izdevumus) līdz EUR [300–350] miljoniem līdz 2014. gada 31. decembrim, EUR [300–350] miljoniem līdz 2015. gada 31. decembrim, EUR [250–300] miljoniem līdz 2016. gada 31. decembrim un EUR [200–250] miljoniem līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (48) | NLB prognozē, ka 2017. gada 31. decembrī panāktā kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] %. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm 2013.–2017. gadam pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs atbilstīgi Kapitāla prasību regulai 2017. gada 31. decembrī būs [10–20] %. NLB peļņa pēc nodokļu samaksas 2017. gadā būs EUR [100–150] miljoni. |
| --- | --- |

(48)

NLB prognozē, ka 2017. gada 31. decembrī panāktā kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] %. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm 2013.–2017. gadam pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs atbilstīgi Kapitāla prasību regulai 2017. gada 31. decembrī būs [10–20] %. NLB peļņa pēc nodokļu samaksas 2017. gadā būs EUR [100–150] miljoni.

| (49) | Visbeidzot, Slovēnija samazinās savu līdzdalību NLB akcijās [...] (“[...]” līdz [...]). Ja Slovēnija nebūs noslēgusi saistošu pārdošanas un pirkšanas nolīgumu par NLB akcijām, izņemot [...], Slovēnija un NLB piešķirs pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, īpašu mandātu pārdot [...], [...], [...], [...], [...] un [...]. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, Slovēnija samazinās savu līdzdalību NLB akcijās [...] (“[...]” līdz [...]). Ja Slovēnija nebūs noslēgusi saistošu pārdošanas un pirkšanas nolīgumu par NLB akcijām, izņemot [...], Slovēnija un NLB piešķirs pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, īpašu mandātu pārdot [...], [...], [...], [...], [...] un [...].

4.2.   SLOGA SADALE

| (50) | Pārstrukturēšanas plānā ir noteikts aizliegums maksāt kuponus un dividendes un sadalīt peļņu visā pārstrukturēšanas plāna laikā līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(50)

Pārstrukturēšanas plānā ir noteikts aizliegums maksāt kuponus un dividendes un sadalīt peļņu visā pārstrukturēšanas plāna laikā līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (51) | Slovēnija apņemas, ka pārstrukturēšanas perioda laikā NLB neveiks maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi neizriet no juridiskām saistībām. Slovēnija apņemas arī, ka NLB nepieprasīs un neatpirks šādus instrumentus bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas. Kuponu maksājumus par valsts turētiem kapitāla instrumentiem var veikt, ja vien rezultātā nav jāveic kuponu maksājumi citiem ieguldītājiem, kuri citos apstākļos nebūtu obligāti jāveic. Apņemšanās nemaksāt kuponus pārstrukturēšanas perioda laikā netiek piemērota no jauna emitētiem instrumentiem (t. i., instrumentiem, kas tiek emitēti pēc tam, kad Komisija pieņēmusi šo lēmumu), ja vien kuponu maksājums par šādiem no jauna emitētiem instrumentiem nerada juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(51)

Slovēnija apņemas, ka pārstrukturēšanas perioda laikā NLB neveiks maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi neizriet no juridiskām saistībām. Slovēnija apņemas arī, ka NLB nepieprasīs un neatpirks šādus instrumentus bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas. Kuponu maksājumus par valsts turētiem kapitāla instrumentiem var veikt, ja vien rezultātā nav jāveic kuponu maksājumi citiem ieguldītājiem, kuri citos apstākļos nebūtu obligāti jāveic. Apņemšanās nemaksāt kuponus pārstrukturēšanas perioda laikā netiek piemērota no jauna emitētiem instrumentiem (t. i., instrumentiem, kas tiek emitēti pēc tam, kad Komisija pieņēmusi šo lēmumu), ja vien kuponu maksājums par šādiem no jauna emitētiem instrumentiem nerada juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā.

| (52) | NLB esošo akcionāru skaits jau tika ievērojami samazināts, veicot pirmo un otro rekapitalizāciju 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Atlikušo NLB subordinēto vērtspapīru apjoms ir EUR 250 miljoni. Slovēnija apņemas, ka pirms valsts atbalsta piešķiršanas (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) NLB pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu. Rezultātā valsts kļūs par vienīgo NLB akcionāru, kaut gan pirms pirmās valsts veiktās rekapitalizācijas 2011. gada martā valsts turējumā bija 33,1 % akciju. |
| --- | --- |

(52)

NLB esošo akcionāru skaits jau tika ievērojami samazināts, veicot pirmo un otro rekapitalizāciju 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Atlikušo NLB subordinēto vērtspapīru apjoms ir EUR 250 miljoni. Slovēnija apņemas, ka pirms valsts atbalsta piešķiršanas (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) NLB pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu. Rezultātā valsts kļūs par vienīgo NLB akcionāru, kaut gan pirms pirmās valsts veiktās rekapitalizācijas 2011. gada martā valsts turējumā bija 33,1 % akciju.

| (53) | Slovēnija apņemas pārdot NLB līdzdalību uzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 3. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [100–150] miljoni, un meitasuzņēmumos, kas neveic banku pamatdarbību (sarakstu skatīt pielikuma 4. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [950–1 000] miljoni. NLB pārdos arī visas savas līdzdalības kopuzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 5. punktā). Turklāt NLB slēgs [...] līdz [...]. |
| --- | --- |

(53)

Slovēnija apņemas pārdot NLB līdzdalību uzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 3. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [100–150] miljoni, un meitasuzņēmumos, kas neveic banku pamatdarbību (sarakstu skatīt pielikuma 4. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [950–1 000] miljoni. NLB pārdos arī visas savas līdzdalības kopuzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 5. punktā). Turklāt NLB slēgs [...] līdz [...].

| (54) | Ja NLB meitasuzņēmumu rekapitalizācijai tiks izmantota kapitāla iepludināšana, parakstīšanās tiks veikta: i) ar akciju cenas diskontu 25 % apmērā – pēc tam, kad būs veikta korekcija, ņemot vērā ietekmi, ko rada akcionāru skaita samazināšana un kas izteikta kvantitatīvi, izmantojot vispārpieņemtas tirgus metodes (11), – tieši pirms paziņojuma par kapitāla iepludināšanu; vai ii) par zemāko cenu, kāda ir minēto meitasuzņēmumu pārējo akcionāru ieguldījumam rekapitalizācijā. Struktūrām, kas nav iekļautas biržas sarakstos, akciju tirgus vērtība tiks noteikta, izmantojot atbilstīgu un vispārpieņemtu uz tirgu balstītu vērtēšanas metodiku. Ja šāda kapitāla iepludināšana tiek veikta, izmantojot hibrīdinstrumentus, šādos instrumentos būs ietverts alternatīvs mehānisms kuponu maksāšanai un noteikums, ka likme, konvertējot hibrīdinstrumentus pašu kapitālā, ir 25 % diskonts, ko piemēro TERP (to nosaka tāpat kā gadījumā ar kapitāla iepludināšanu). |
| --- | --- |

(54)

Ja NLB meitasuzņēmumu rekapitalizācijai tiks izmantota kapitāla iepludināšana, parakstīšanās tiks veikta: i) ar akciju cenas diskontu 25 % apmērā – pēc tam, kad būs veikta korekcija, ņemot vērā ietekmi, ko rada akcionāru skaita samazināšana un kas izteikta kvantitatīvi, izmantojot vispārpieņemtas tirgus metodes (11), – tieši pirms paziņojuma par kapitāla iepludināšanu; vai ii) par zemāko cenu, kāda ir minēto meitasuzņēmumu pārējo akcionāru ieguldījumam rekapitalizācijā. Struktūrām, kas nav iekļautas biržas sarakstos, akciju tirgus vērtība tiks noteikta, izmantojot atbilstīgu un vispārpieņemtu uz tirgu balstītu vērtēšanas metodiku. Ja šāda kapitāla iepludināšana tiek veikta, izmantojot hibrīdinstrumentus, šādos instrumentos būs ietverts alternatīvs mehānisms kuponu maksāšanai un noteikums, ka likme, konvertējot hibrīdinstrumentus pašu kapitālā, ir 25 % diskonts, ko piemēro TERP (to nosaka tāpat kā gadījumā ar kapitāla iepludināšanu).

4.3.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMI

| (55) | Lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, NLB plāno samazināt savu darbību Slovēnijā. NLB samazinās bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(55)

Lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, NLB plāno samazināt savu darbību Slovēnijā. NLB samazinās bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (56) | NLB saistības attiecas arī uz bankas līdzdalības pārdošanu stratēģiskos tirgos. NLB pārdos savu [...] līdz [...]. Pārdošanas rezultātā samazināsies NLB ietekme [...]. NLB pārdos arī visas savā turējumā esošās [...] akcijas līdz [...]. |
| --- | --- |

(56)

NLB saistības attiecas arī uz bankas līdzdalības pārdošanu stratēģiskos tirgos. NLB pārdos savu [...] līdz [...]. Pārdošanas rezultātā samazināsies NLB ietekme [...]. NLB pārdos arī visas savā turējumā esošās [...] akcijas līdz [...].

| (57) | NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā tādās nozarēs kā būvniecība, transports un finanšu pārvaldītājsabiedrības, samazinot riska svērtos aktīvus vidēji par [...] % šajās nozarēs laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim. NLB vairs neīstenos tādu uzņēmējdarbības stratēģiju kā ārvalstīs esošu uzņēmumu kreditēšana. |
| --- | --- |

(57)

NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā tādās nozarēs kā būvniecība, transports un finanšu pārvaldītājsabiedrības, samazinot riska svērtos aktīvus vidēji par [...] % šajās nozarēs laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim. NLB vairs neīstenos tādu uzņēmējdarbības stratēģiju kā ārvalstīs esošu uzņēmumu kreditēšana.

| (58) | NLB vairs neveiks tādas darbības kā līzings, faktūrkreditēšana un eksporta bezregresa finansēšana, jo banka pārdos meitasuzņēmumus Slovēnijā un ārvalstīs. |
| --- | --- |

(58)

NLB vairs neveiks tādas darbības kā līzings, faktūrkreditēšana un eksporta bezregresa finansēšana, jo banka pārdos meitasuzņēmumus Slovēnijā un ārvalstīs.

| (59) | NLB ievēros aizliegumu maksāt kuponus un dividendes, veikt iegādes un īstenot reklāmu un agresīvu tirdzniecības praksi atbilstīgi pielikuma attiecīgajos punktos minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(59)

NLB ievēros aizliegumu maksāt kuponus un dividendes, veikt iegādes un īstenot reklāmu un agresīvu tirdzniecības praksi atbilstīgi pielikuma attiecīgajos punktos minētajiem noteikumiem.

| (60) | Ir ieviests kapitāla atmaksāšanas mehānisms, saskaņā ar kuru NLB maksās dividendes akcionāram 2015., 2016. un 2017. gadā (12). NLB 2015. un 2016. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 50 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. NLB 2017. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 100 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. Neskarot Slovēnijas Bankas kā NLB uzraudzības iestādes kompetenci, dividenžu maksājumi jāaptur, ja to dēļ turpmākajos gados ir apdraudēta bankas maksātspējas pozīcija. |
| --- | --- |

(60)

Ir ieviests kapitāla atmaksāšanas mehānisms, saskaņā ar kuru NLB maksās dividendes akcionāram 2015., 2016. un 2017. gadā (12). NLB 2015. un 2016. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 50 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. NLB 2017. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 100 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. Neskarot Slovēnijas Bankas kā NLB uzraudzības iestādes kompetenci, dividenžu maksājumi jāaptur, ja to dēļ turpmākajos gados ir apdraudēta bankas maksātspējas pozīcija.

4.4.   SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PASĀKUMA APRAKSTS

a)   Mērķis

| (61) | NLB varēs izmantot pasākumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. Pasākuma mērķis ir kliedēt nenoteiktību attiecībā uz problemātiskāko aktīvu portfeļa nākotnes vērtību un nodrošināt, ka NLB visu uzmanību velta pārstrukturēšanas plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

(61)

NLB varēs izmantot pasākumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. Pasākuma mērķis ir kliedēt nenoteiktību attiecībā uz problemātiskāko aktīvu portfeļa nākotnes vērtību un nodrošināt, ka NLB visu uzmanību velta pārstrukturēšanas plāna īstenošanai.

b)   Izveide un raksturojums

| (62) | Slovēnija izveidoja BAMC banku nozares stabilitātes atbalstam. |
| --- | --- |

(62)

Slovēnija izveidoja BAMC banku nozares stabilitātes atbalstam.

| (63) | BAMC vispārējais mērķis ir pārvaldīt un secīgi pārdot saņemtos aktīvus, pēc iespējas palielinot to atgūstamo vērtību. Veicot šo darbību, BAMC veicina finanšu sistēmas pārstrukturēšanu, vienlaikus pēc iespējas samazinot valsts līdzekļu izmantošanu un pēc iespējas nepieļaujot tirgus izkropļojumus. |
| --- | --- |

(63)

BAMC vispārējais mērķis ir pārvaldīt un secīgi pārdot saņemtos aktīvus, pēc iespējas palielinot to atgūstamo vērtību. Veicot šo darbību, BAMC veicina finanšu sistēmas pārstrukturēšanu, vienlaikus pēc iespējas samazinot valsts līdzekļu izmantošanu un pēc iespējas nepieļaujot tirgus izkropļojumus.

| (64) | BAMC var iegūt vai segt riskus, īpaši saistībā ar aktīviem, vērtspapīriem, atvasinātiem instrumentiem, tiesībām un saistībām, kas izriet no apstiprinātiem aizdevumiem vai garantijām un attiecīgā nodrošinājuma. BAMC maksās NLB noteikto nodošanas vērtību, izmantojot valsts garantētus parāda vērtspapīrus, ko emitējusi BAMC. Pārvaldītājsabiedrībai BAMC nodoto aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar to reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā to noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(64)

BAMC var iegūt vai segt riskus, īpaši saistībā ar aktīviem, vērtspapīriem, atvasinātiem instrumentiem, tiesībām un saistībām, kas izriet no apstiprinātiem aizdevumiem vai garantijām un attiecīgā nodrošinājuma. BAMC maksās NLB noteikto nodošanas vērtību, izmantojot valsts garantētus parāda vērtspapīrus, ko emitējusi BAMC. Pārvaldītājsabiedrībai BAMC nodoto aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar to reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā to noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

c)   Samazinātas vērtības aktīvu un aizdevumu nodošanas tvērums

| (65) | Nodošana attiecas uz šādām aktīvu kategorijām:






  a) | bankrotējuši uzņēmumi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums; |
| --- | --- | --- |

(65)

Nodošana attiecas uz šādām aktīvu kategorijām:

a)

bankrotējuši uzņēmumi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums;

| b) | prasības pret finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kas būs jāpārstrukturē; |
| --- | --- |

b)

prasības pret finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kas būs jāpārstrukturē;

| c) | citi bankrotējuši uzņēmumi; |
| --- | --- |

c)

citi bankrotējuši uzņēmumi;

| d) | citas prasības, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums; |
| --- | --- |

d)

citas prasības, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums;

| e) | finanšu pārvaldītājsabiedrības; |
| --- | --- |

e)

finanšu pārvaldītājsabiedrības;

| f) | būvniecības uzņēmumi; |
| --- | --- |

f)

būvniecības uzņēmumi;

| g) | transporta uzņēmumi; |
| --- | --- |

g)

transporta uzņēmumi;

| h) | citi ienākumus nenesoši riska darījumi. |
| --- | --- |

h)

citi ienākumus nenesoši riska darījumi.

| (66) | Slovēnija 2013. gada 17. maijā nosūtīja Komisijai sākotnēju sarakstu, norādot, kādi NLB aktīvi tiks nodoti BAMC, un to apmērs bija EUR 1,9 miljardi. Saraksts vēlāk tika atjaunināts. Nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,3 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā). |
| --- | --- |

(66)

Slovēnija 2013. gada 17. maijā nosūtīja Komisijai sākotnēju sarakstu, norādot, kādi NLB aktīvi tiks nodoti BAMC, un to apmērs bija EUR 1,9 miljardi. Saraksts vēlāk tika atjaunināts. Nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,3 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā).

| (67) | Aktīvu nodošanas rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies par EUR 1,4 miljardiem, un rezultātā nepieciešamais kapitāls kopumā samazināsies par EUR 112 miljoniem. Šie skaitļi tika norādīti BAMC nododamo aktīvu sarakstā, kas tika nosūtīts Komisijai 2013. gada 14. novembrī. |
| --- | --- |

(67)

Aktīvu nodošanas rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies par EUR 1,4 miljardiem, un rezultātā nepieciešamais kapitāls kopumā samazināsies par EUR 112 miljoniem. Šie skaitļi tika norādīti BAMC nododamo aktīvu sarakstā, kas tika nosūtīts Komisijai 2013. gada 14. novembrī.

d)   Metodika nodošanas vērtības aprēķināšanai

| (68) | Slovēnijas Banka sākotnēji noteica nodošanas vērtību atbilstīgi metodikai, kas paredzēta tiesību aktos par BAMC izveidi. Metodikas pamatā ir nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējās vērtības novērtējums. Lieliem riska darījumiem nākotnes naudas plūsmas tika vērtētas katra atsevišķi, bet maziem riska darījumiem tika piemērota vienkāršota pieeja un novērtējums balstījās uz iespējamo kredītsaistību nepildīšanu aizdevumiem un saistību nepildīšanas zaudējumu raksturu. Turklāt, aprēķinot nodošanas vērtību, atsaucei tika izmantoti plānotie zaudējumi ST bāzes scenārijā. Šādu vērtēšanas metodiku apstiprināja īpaši izveidota grupa, kuras sastāvā bija Slovēnijas iestāžu pārstāvji, savukārt Komisija, ECB un Eiropas Banku iestāde piedalījās novērotāju statusā. |
| --- | --- |

(68)

Slovēnijas Banka sākotnēji noteica nodošanas vērtību atbilstīgi metodikai, kas paredzēta tiesību aktos par BAMC izveidi. Metodikas pamatā ir nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējās vērtības novērtējums. Lieliem riska darījumiem nākotnes naudas plūsmas tika vērtētas katra atsevišķi, bet maziem riska darījumiem tika piemērota vienkāršota pieeja un novērtējums balstījās uz iespējamo kredītsaistību nepildīšanu aizdevumiem un saistību nepildīšanas zaudējumu raksturu. Turklāt, aprēķinot nodošanas vērtību, atsaucei tika izmantoti plānotie zaudējumi ST bāzes scenārijā. Šādu vērtēšanas metodiku apstiprināja īpaši izveidota grupa, kuras sastāvā bija Slovēnijas iestāžu pārstāvji, savukārt Komisija, ECB un Eiropas Banku iestāde piedalījās novērotāju statusā.

| (69) | Bankrotējušiem uzņēmumiem un problemātiskiem aizdevumiem nākotnes naudas plūsmas tika noteiktas, ņemot vērā nodrošinājuma un garantiju tirgus vērtību. Nodrošinājuma vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu sagatavotiem ziņojumiem pēdējo 12 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(69)

Bankrotējušiem uzņēmumiem un problemātiskiem aizdevumiem nākotnes naudas plūsmas tika noteiktas, ņemot vērā nodrošinājuma un garantiju tirgus vērtību. Nodrošinājuma vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu sagatavotiem ziņojumiem pēdējo 12 mēnešu laikā.

| (70) | Nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība tika attiecīgi aprēķināta, izmantojot bezriska procentu likmi. |
| --- | --- |

(70)

Nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība tika attiecīgi aprēķināta, izmantojot bezriska procentu likmi.

e)   Nodošanas vērtība

| (71) | Slovēnija noteikusi, ka NLB aktīvu nodošanas vērtība ir EUR 617 miljoni aizdevumiem (kas ir 27 % no to bruto uzskaites vērtības) un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem. Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka BAMC nododamo aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar šo aktīvu reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(71)

Slovēnija noteikusi, ka NLB aktīvu nodošanas vērtība ir EUR 617 miljoni aizdevumiem (kas ir 27 % no to bruto uzskaites vērtības) un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem. Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka BAMC nododamo aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar šo aktīvu reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

| (72) | Slovēnijas iestādes iesniegušas Slovēnijas Bankas veiktu analīzi, kas apstiprina sīki izstrādātus rezultātus un finanšu ietekmi, ko rada NLB aktīvu nodošana BAMC. |
| --- | --- |

(72)

Slovēnijas iestādes iesniegušas Slovēnijas Bankas veiktu analīzi, kas apstiprina sīki izstrādātus rezultātus un finanšu ietekmi, ko rada NLB aktīvu nodošana BAMC.

f)   Tirgus cena

| (73) | Slovēnija nav novērtējusi portfeļa tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(73)

Slovēnija nav novērtējusi portfeļa tirgus vērtību.

g)   Komisijas neatkarīgo ekspertu konsultācijas

| (74) | Komisija izmanto neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz novērtēt ierosināto metodiku un nodošanas cenu saistībā ar nododamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību un šo aktīvu kvantitatīvi izteikto tirgus cenu, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā (13), kas kalpo par atsauces sistēmu pasākumam. |
| --- | --- |

(74)

Komisija izmanto neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz novērtēt ierosināto metodiku un nodošanas cenu saistībā ar nododamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību un šo aktīvu kvantitatīvi izteikto tirgus cenu, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā (13), kas kalpo par atsauces sistēmu pasākumam.

5.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (75) | Komisija 2012. gada 2. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par rekapitalizācijas pasākumiem un Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna versiju saistībā ar šo pasākumu kā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija 2012. gada 2. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par rekapitalizācijas pasākumiem un Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna versiju saistībā ar šo pasākumu kā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu ar iekšējo tirgu.

| (76) | Tolaik Komisija pauda bažas par to, vai tā NLB pārstrukturēšanas plāna versija, kas tika iesniegta Komisijai, nodrošina ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu un atbilstīgu sloga sadali un novērš konkurences izkropļojumus (14). Apsverot dzīvotspējas problēmas, Komisija pauda bažas par to, vai NLB lēmumu pieņemšanas process ir salāgots ar tirgus normām, un jo īpaši par iespējamām uzņēmuma pārvaldības problēmām, kas ir saistītas ar valsts kā galvenā akcionāra iejaukšanos bankas ikdienas darbībā (15). |
| --- | --- |

(76)

Tolaik Komisija pauda bažas par to, vai tā NLB pārstrukturēšanas plāna versija, kas tika iesniegta Komisijai, nodrošina ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu un atbilstīgu sloga sadali un novērš konkurences izkropļojumus (14). Apsverot dzīvotspējas problēmas, Komisija pauda bažas par to, vai NLB lēmumu pieņemšanas process ir salāgots ar tirgus normām, un jo īpaši par iespējamām uzņēmuma pārvaldības problēmām, kas ir saistītas ar valsts kā galvenā akcionāra iejaukšanos bankas ikdienas darbībā (15).

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (77) | Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru netika saņemtas ieinteresēto trešo personu piezīmes. |
| --- | --- |

(77)

Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru netika saņemtas ieinteresēto trešo personu piezīmes.

7.   SLOVĒNIJAS NOSTĀJA

| (78) | Slovēnija piekrīt, ka pirmā rekapitalizācija, otrā rekapitalizācija, trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Slovēnija uzskata, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(78)

Slovēnija piekrīt, ka pirmā rekapitalizācija, otrā rekapitalizācija, trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Slovēnija uzskata, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

| (79) | Slovēnija norāda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem Pārstrukturēšanas paziņojumā (16) norādītajiem nosacījumiem, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(79)

Slovēnija norāda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem Pārstrukturēšanas paziņojumā (16) norādītajiem nosacījumiem, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

| (80) | Jo īpaši Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina NLB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, neizmantojot valsts līdzekļus, un pietiekamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, kā arī ierobežo konkurences izkropļojumus. Lai nodrošinātu piesardzīgu lēmumu pieņemšanu, pārvaldot bankas darbības, Slovēnija izteikusi apņemšanos stiprināt uzņēmuma pārvaldību. |
| --- | --- |

(80)

Jo īpaši Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina NLB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, neizmantojot valsts līdzekļus, un pietiekamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, kā arī ierobežo konkurences izkropļojumus. Lai nodrošinātu piesardzīgu lēmumu pieņemšanu, pārvaldot bankas darbības, Slovēnija izteikusi apņemšanos stiprināt uzņēmuma pārvaldību.

| (81) | Slovēnijas izteiktās apņemšanās uzskaitītas šī lēmuma pielikumā. Lai nodrošinātu, ka apņemšanās tiek īstenotas, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Turklāt Slovēnija apņēmusies ievērot aktīvu pārdošanai noteikto laika grafiku. Ja kāds termiņš netiks ievērots, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju. |
| --- | --- |

(81)

Slovēnijas izteiktās apņemšanās uzskaitītas šī lēmuma pielikumā. Lai nodrošinātu, ka apņemšanās tiek īstenotas, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Turklāt Slovēnija apņēmusies ievērot aktīvu pārdošanai noteikto laika grafiku. Ja kāds termiņš netiks ievērots, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju.

8.   NOVĒRTĒJUMS

8.1.   ATBALSTA ESĪBA UN APMĒRS

| (82) | Komisija jau secinājusi (17), ka NLB pirmā un otrā rekapitalizācija ir valsts atbalsts, un Slovēnija to nav apstrīdējusi. Tādēļ šajā iedaļā sniegts Komisijas vērtējums tikai par to, vai abi jaunie pasākumi (trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC) ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(82)

Komisija jau secinājusi (17), ka NLB pirmā un otrā rekapitalizācija ir valsts atbalsts, un Slovēnija to nav apstrīdējusi. Tādēļ šajā iedaļā sniegts Komisijas vērtējums tikai par to, vai abi jaunie pasākumi (trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC) ir valsts atbalsts.

| (83) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (84) | Tā kā trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā veiks tieši Slovēnijas Republika, Komisija secina, ka pasākumam tiks izmantoti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā veiks tieši Slovēnijas Republika, Komisija secina, ka pasākumam tiks izmantoti valsts līdzekļi.

| (85) | Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, NLB varēs iegūt kapitālu finanšu un ekonomikas krīzes situācijā, kad, ņemot vērā lielo nenoteiktību Slovēnijas banku nozarē, šādu kapitālu nebūtu iespējams rast tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs neveiktu trešo rekapitalizāciju. Tādējādi jāuzskata, ka trešā rekapitalizācija nodrošina priekšrocību NLB. Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo labumu gūst tikai viena banka. |
| --- | --- |

(85)

Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, NLB varēs iegūt kapitālu finanšu un ekonomikas krīzes situācijā, kad, ņemot vērā lielo nenoteiktību Slovēnijas banku nozarē, šādu kapitālu nebūtu iespējams rast tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs neveiktu trešo rekapitalizāciju. Tādējādi jāuzskata, ka trešā rekapitalizācija nodrošina priekšrocību NLB. Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo labumu gūst tikai viena banka.

| (86) | Tā kā NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei, ikviena priekšrocība, kas bankai tiek piešķirta no valsts līdzekļiem, potenciāli var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci. Tādēļ trešā rekapitalizācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Tā kā NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei, ikviena priekšrocība, kas bankai tiek piešķirta no valsts līdzekļiem, potenciāli var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci. Tādēļ trešā rekapitalizācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (87) | Atbalsta elements trešajā rekapitalizācijā ir EUR 1,558 miljardi. |
| --- | --- |

(87)

Atbalsta elements trešajā rekapitalizācijā ir EUR 1,558 miljardi.

| (88) | Saistībā ar samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC Komisija uzskata, ka pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Slovēnija izveidoja BAMC, lai atbalstītu banku nozares stabilitāti, palīdzētu problēmbankām nodot riskantos aktīvus no to bilancēm par cenu, kas pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību. Nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC bankas NLB aktīvus, tiks ierobežoti zaudējumi, kādi bankai rastos, lai tā attīrītu savu bilanci un īstenotu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(88)

Saistībā ar samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC Komisija uzskata, ka pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Slovēnija izveidoja BAMC, lai atbalstītu banku nozares stabilitāti, palīdzētu problēmbankām nodot riskantos aktīvus no to bilancēm par cenu, kas pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību. Nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC bankas NLB aktīvus, tiks ierobežoti zaudējumi, kādi bankai rastos, lai tā attīrītu savu bilanci un īstenotu pārstrukturēšanas plānu.

| (89) | Lai novērtētu, vai samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir saistīta ar atbalstu, Komisijas eksperti neatkarīgi noteikuši nododamā portfeļa pašreizējo tirgus vērtību un arī reālo ekonomisko vērtību, kas vienlaikus būs aktīvu nodošanas cena. Tā kā portfeļa nodošanas vērtība ir lielāka par pašreizējo tirgus vērtību, pasākums nozīmē priekšrocību par labu NLB. |
| --- | --- |

(89)

Lai novērtētu, vai samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir saistīta ar atbalstu, Komisijas eksperti neatkarīgi noteikuši nododamā portfeļa pašreizējo tirgus vērtību un arī reālo ekonomisko vērtību, kas vienlaikus būs aktīvu nodošanas cena. Tā kā portfeļa nodošanas vērtība ir lielāka par pašreizējo tirgus vērtību, pasākums nozīmē priekšrocību par labu NLB.

| (90) | Šāda priekšrocība stiprina NLB pozīciju salīdzinājumā ar bankas konkurentiem Slovēnijā un citās dalībvalstīs, kuriem netiek piešķirts tāds pats valsts atbalsts. Tādējādi jāuzskata, ka pasākums varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā arī to, ka NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei. |
| --- | --- |

(90)

Šāda priekšrocība stiprina NLB pozīciju salīdzinājumā ar bankas konkurentiem Slovēnijā un citās dalībvalstīs, kuriem netiek piešķirts tāds pats valsts atbalsts. Tādējādi jāuzskata, ka pasākums varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā arī to, ka NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei.

| (91) | Saistībā ar atbalsta apjomu, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, jāņem vērā, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 2. zemsvītras piezīmē par 20. punkta a) apakšpunktu ir noteikts, ka atbalsta summa aktīvu glābšanas pasākumā ir starpība starp aktīvu pārvešanas (jeb nodošanas) vērtību un tirgus cenu. Nodošanas cena ir EUR 617 miljoni, savukārt aplēstā tirgus cena ir EUR 486 miljoni. Atbalsts, kas tiek piešķirts NLB, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 130 miljoni. |
| --- | --- |

(91)

Saistībā ar atbalsta apjomu, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, jāņem vērā, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 2. zemsvītras piezīmē par 20. punkta a) apakšpunktu ir noteikts, ka atbalsta summa aktīvu glābšanas pasākumā ir starpība starp aktīvu pārvešanas (jeb nodošanas) vērtību un tirgus cenu. Nodošanas cena ir EUR 617 miljoni, savukārt aplēstā tirgus cena ir EUR 486 miljoni. Atbalsts, kas tiek piešķirts NLB, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 130 miljoni.

| (92) | Tādējādi kopējais atbalsts NLB, veicot pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 2,321 miljards, kas ir 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem 2012. gada decembrī. |
| --- | --- |

(92)

Tādējādi kopējais atbalsts NLB, veicot pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 2,321 miljards, kas ir 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem 2012. gada decembrī.

8.2.   ATBALSTA SADERĪGUMS

8.2.1.   Saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

| (93) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija ir pilnvarota konstatēt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja atbalsta mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi ir pietiekami, lai novērstu šos traucējumus. Tas attiecīgi sīkāk skaidrots sešos paziņojumos par krīzi (18) un arī 2013. gada Banku darbības paziņojumā. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija ir pilnvarota konstatēt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja atbalsta mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi ir pietiekami, lai novērstu šos traucējumus. Tas attiecīgi sīkāk skaidrots sešos paziņojumos par krīzi (18) un arī 2013. gada Banku darbības paziņojumā.

| (94) | 2013. gada Banku darbības paziņojums attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kuri ir paziņoti, sākot no 1. augusta. NLB gadījumā Slovēnija paziņojusi par papildu valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas un kapitāla glābšanas veidā pēc 2013. gada 1. augusta. Tādējādi uz NLB pārstrukturēšanas plāna saderīguma novērtējumu attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(94)

2013. gada Banku darbības paziņojums attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kuri ir paziņoti, sākot no 1. augusta. NLB gadījumā Slovēnija paziņojusi par papildu valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas un kapitāla glābšanas veidā pēc 2013. gada 1. augusta. Tādējādi uz NLB pārstrukturēšanas plāna saderīguma novērtējumu attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.

| (95) | Tas, ka Komisija vairākkārt apstiprinājusi Slovēnijas iestāžu veiktus pasākumus cīņā ar finanšu krīzi (19), apliecina, ka Slovēnijas ekonomikā pastāv nopietni traucējumi. Tādēļ LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir juridiskais pamats saderīguma novērtējumam par visiem pārstrukturēšanas plāna aptvertajiem pasākumiem (t. i., pirmo rekapitalizāciju, otro rekapitalizāciju, trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC). |
| --- | --- |

(95)

Tas, ka Komisija vairākkārt apstiprinājusi Slovēnijas iestāžu veiktus pasākumus cīņā ar finanšu krīzi (19), apliecina, ka Slovēnijas ekonomikā pastāv nopietni traucējumi. Tādēļ LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir juridiskais pamats saderīguma novērtējumam par visiem pārstrukturēšanas plāna aptvertajiem pasākumiem (t. i., pirmo rekapitalizāciju, otro rekapitalizāciju, trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC).

| (96) | Vērtējot tāda pasākuma saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC,Komisija īpaši ņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ko koriģē 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(96)

Vērtējot tāda pasākuma saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC,Komisija īpaši ņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ko koriģē 2013. gada Banku darbības paziņojums.

| (97) | NLB sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu Komisija vērtē, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, un ņem vērā Pārstrukturēšanas paziņojumu, kuru papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(97)

NLB sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu Komisija vērtē, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, un ņem vērā Pārstrukturēšanas paziņojumu, kuru papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

8.2.2.   Saderīgums ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums

| (98) | Vērtējot tāda NLB saņemtā atbalsta saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, Komisijai jāņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, kuru koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikts, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšana ir ikviens pasākums, kas “atbrīvo saņēmējbanku no nepieciešamības reģistrēt vai nu zaudējumus, vai rezervi iespējamiem zaudējumiem saistībā ar tās samazinātas vērtības aktīviem (vai atlīdzina no tiem izrietošās sekas) un/vai ļauj izmantot statūtkapitālu citiem mērķiem”, un uzskaitīti kritēriji šādu pasākumu saderīgumam ar iekšējo tirgu. Šie kritēriji ir šādi: i) aktīvu atbilstīgums; ii) pārskatāmība un informācijas izpaušana par vērtības samazināšanos; iii) aktīvu pārvaldība; iv) pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai; un v) atbilstoša atlīdzība un sloga sadale. |
| --- | --- |

(98)

Vērtējot tāda NLB saņemtā atbalsta saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, Komisijai jāņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, kuru koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikts, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšana ir ikviens pasākums, kas “atbrīvo saņēmējbanku no nepieciešamības reģistrēt vai nu zaudējumus, vai rezervi iespējamiem zaudējumiem saistībā ar tās samazinātas vērtības aktīviem (vai atlīdzina no tiem izrietošās sekas) un/vai ļauj izmantot statūtkapitālu citiem mērķiem”, un uzskaitīti kritēriji šādu pasākumu saderīgumam ar iekšējo tirgu. Šie kritēriji ir šādi: i) aktīvu atbilstīgums; ii) pārskatāmība un informācijas izpaušana par vērtības samazināšanos; iii) aktīvu pārvaldība; iv) pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai; un v) atbilstoša atlīdzība un sloga sadale.

Aktīvu atbilstīgums

| (99) | Saistībā ar aktīvu atbilstīgumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.4. iedaļā norādīts, ka aktīvu glābšanai nepieciešams skaidri norādīt samazinātas vērtības aktīvus un atbilstīgumam tiek piemēroti noteikti ierobežojumi, lai nodrošinātu saderīgumu. |
| --- | --- |

(99)

Saistībā ar aktīvu atbilstīgumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.4. iedaļā norādīts, ka aktīvu glābšanai nepieciešams skaidri norādīt samazinātas vērtības aktīvus un atbilstīgumam tiek piemēroti noteikti ierobežojumi, lai nodrošinātu saderīgumu.

| (100) | Tomēr Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka jārod līdzsvars starp tūlītējas finanšu stabilitātes mērķa sasniegšanu un nepieciešamību nodrošināt atgriešanos pie normālas tirgus darbības, tādējādi, nosakot aktīvu kategorijas, tiek uzsvērts elastīgums. Kaut gan Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka atbilstīgi ir tādi aktīvi, kas izraisījuši finanšu krīzi (skaidri norādot ASV ar hipotēku nodrošinātus vērtspapīrus), paziņojumā pieļauts paplašināt atbilstīgumu, to attiecinot arī uz “labi definētām aktīvu kategorijām, kas atbilst sistēmiskajiem draudiem, ja ir pienācīgs pamatojums un nav kvantitatīvu ierobežojumu”. |
| --- | --- |

(100)

Tomēr Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka jārod līdzsvars starp tūlītējas finanšu stabilitātes mērķa sasniegšanu un nepieciešamību nodrošināt atgriešanos pie normālas tirgus darbības, tādējādi, nosakot aktīvu kategorijas, tiek uzsvērts elastīgums. Kaut gan Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka atbilstīgi ir tādi aktīvi, kas izraisījuši finanšu krīzi (skaidri norādot ASV ar hipotēku nodrošinātus vērtspapīrus), paziņojumā pieļauts paplašināt atbilstīgumu, to attiecinot arī uz “labi definētām aktīvu kategorijām, kas atbilst sistēmiskajiem draudiem, ja ir pienācīgs pamatojums un nav kvantitatīvu ierobežojumu”.

| (101) | Šajā gadījumā samazinātas vērtības aktīvu pasākuma mērķis ir ienākumus nenesoši aktīvi, kuri galvenokārt ir saistīti ar būvniecības uzņēmumiem, transporta uzņēmumiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, vai ienākumus nenesoši aktīvi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums. NLB grūtības izveidojās galvenokārt šo nozaru dēļ, jo bankai tajās bija ievērojams ienākumus nenesošu aizdevumu portfelis (41 % no ienākumus nenesošiem aizdevumiem attiecās uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām un 74 % – uz būvniecības uzņēmumiem). Nododamajā portfelī ir vairāk nekā puse no samazinātas vērtības aktīviem, ko NLB d.d. grāmatojusi 2012. gada 31. decembrī. Tādēļ šādi aktīvi ir salāgoti ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(101)

Šajā gadījumā samazinātas vērtības aktīvu pasākuma mērķis ir ienākumus nenesoši aktīvi, kuri galvenokārt ir saistīti ar būvniecības uzņēmumiem, transporta uzņēmumiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, vai ienākumus nenesoši aktīvi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums. NLB grūtības izveidojās galvenokārt šo nozaru dēļ, jo bankai tajās bija ievērojams ienākumus nenesošu aizdevumu portfelis (41 % no ienākumus nenesošiem aizdevumiem attiecās uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām un 74 % – uz būvniecības uzņēmumiem). Nododamajā portfelī ir vairāk nekā puse no samazinātas vērtības aktīviem, ko NLB d.d. grāmatojusi 2012. gada 31. decembrī. Tādēļ šādi aktīvi ir salāgoti ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem.

Pārskatāmība un informācijas izpaušana

| (102) | Saistībā ar pārskatāmību un informācijas izpaušanu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.1. iedaļā ir noteikts, ka atbilstīgajām bankām jānodrošina pilnīga ex ante pārskatāmība un informācijas izpaušana par aktīviem, uz kuriem attieksies glābšanas pasākumi, pamatojoties uz atbilstīgu novērtējumu, ko apliecina atzīti neatkarīgi eksperti un apstiprina attiecīgā uzraudzības iestāde. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu informācijas izpaušana un novērtējums jāveic pirms valdības intervences. |
| --- | --- |

(102)

Saistībā ar pārskatāmību un informācijas izpaušanu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.1. iedaļā ir noteikts, ka atbilstīgajām bankām jānodrošina pilnīga ex ante pārskatāmība un informācijas izpaušana par aktīviem, uz kuriem attieksies glābšanas pasākumi, pamatojoties uz atbilstīgu novērtējumu, ko apliecina atzīti neatkarīgi eksperti un apstiprina attiecīgā uzraudzības iestāde. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu informācijas izpaušana un novērtējums jāveic pirms valdības intervences.

| (103) | Slovēnijas Banka veica aktīvu sākotnēju novērtējumu. Pirmkārt, Slovēnijas Banka 2013. gada 10. maijā arī sniedza informāciju par spriedzes testu, norādot ietekmi uz kapitālu, ko radīs triju galveno Slovēnijas banku aktīvu nodošana BAMC. Otrkārt, 2013. gada 4. decembrī tika sniegta informācija par neatkarīgo ekspertu veikto AKP/ST rezultātiem, norādot, ka saskaņā ar spriedzes scenāriju Slovēnijas banku kapitāls nav pietiekams. Tika skaidri noteiktas nododamo aktīvu kategorijas, un nodošana tiks veikta, pamatojoties vienīgi uz Slovēnijas Bankas apstiprināto novērtēšanas metodiku. Tādējādi dalībvalsts ir nodrošinājusi pietiekamu pārskatāmību un informācijas izpaušanu par visiem NLB samazinātas vērtības aktīviem, kuri tiks nodoti BAMC. Jo īpaši jānorāda, ka AKP/ST, kas noteica, ka bankas kapitāls ir nepietiekams, veica neatkarīgi eksperti. |
| --- | --- |

(103)

Slovēnijas Banka veica aktīvu sākotnēju novērtējumu. Pirmkārt, Slovēnijas Banka 2013. gada 10. maijā arī sniedza informāciju par spriedzes testu, norādot ietekmi uz kapitālu, ko radīs triju galveno Slovēnijas banku aktīvu nodošana BAMC. Otrkārt, 2013. gada 4. decembrī tika sniegta informācija par neatkarīgo ekspertu veikto AKP/ST rezultātiem, norādot, ka saskaņā ar spriedzes scenāriju Slovēnijas banku kapitāls nav pietiekams. Tika skaidri noteiktas nododamo aktīvu kategorijas, un nodošana tiks veikta, pamatojoties vienīgi uz Slovēnijas Bankas apstiprināto novērtēšanas metodiku. Tādējādi dalībvalsts ir nodrošinājusi pietiekamu pārskatāmību un informācijas izpaušanu par visiem NLB samazinātas vērtības aktīviem, kuri tiks nodoti BAMC. Jo īpaši jānorāda, ka AKP/ST, kas noteica, ka bankas kapitāls ir nepietiekams, veica neatkarīgi eksperti.

Aktīvu pārvaldība

| (104) | Saistībā ar aktīvu pārvaldību Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.6. iedaļā ir noteikta nepieciešamība funkcionālā un organizatoriskā līmenī skaidri nodalīt saņēmējbanku un tās aktīvus, īpaši attiecībā uz to pārvaldību, personālu un klientūru. Saistībā ar šo paziņojumā noteikts, ka šāda kārtība ļautu bankai koncentrēties uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērst iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

(104)

Saistībā ar aktīvu pārvaldību Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.6. iedaļā ir noteikta nepieciešamība funkcionālā un organizatoriskā līmenī skaidri nodalīt saņēmējbanku un tās aktīvus, īpaši attiecībā uz to pārvaldību, personālu un klientūru. Saistībā ar šo paziņojumā noteikts, ka šāda kārtība ļautu bankai koncentrēties uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērst iespējamos interešu konfliktus.

| (105) | Aktīvus pārvaldīs BAMC, kas ir pilnībā neatkarīga no NLB. Tādēļ var secināt, ka nodalīta aktīvu pārvaldība ir salāgota ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(105)

Aktīvus pārvaldīs BAMC, kas ir pilnībā neatkarīga no NLB. Tādēļ var secināt, ka nodalīta aktīvu pārvaldība ir salāgota ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām.

Novērtēšana

| (106) | Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.5. iedaļā norādīts, ka pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai ir galvenais faktors, kas novērš pārmērīgus konkurences traucējumus. Novērtēšanas galvenais mērķis ir noteikt aktīvu reālo ekonomisko vērtību. Šāda vērtība ir etalons tādējādi, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana par šādu vērtību norāda uz atbalsta saderīgumu – tiek radīta glābšanas ietekme, jo šī vērtība pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimālo apmēru. |
| --- | --- |

(106)

Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.5. iedaļā norādīts, ka pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai ir galvenais faktors, kas novērš pārmērīgus konkurences traucējumus. Novērtēšanas galvenais mērķis ir noteikt aktīvu reālo ekonomisko vērtību. Šāda vērtība ir etalons tādējādi, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana par šādu vērtību norāda uz atbalsta saderīgumu – tiek radīta glābšanas ietekme, jo šī vērtība pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimālo apmēru.

| (107) | Slovēnijas Banka novērtēja portfeli, un Komisija kopīgi ar ārējiem ekspertiem rūpīgi izskatīja novērtēšanas un pamatā esošo vispārīgo metodiku, lai nodrošinātu konsekventu pieeju Savienībā. |
| --- | --- |

(107)

Slovēnijas Banka novērtēja portfeli, un Komisija kopīgi ar ārējiem ekspertiem rūpīgi izskatīja novērtēšanas un pamatā esošo vispārīgo metodiku, lai nodrošinātu konsekventu pieeju Savienībā.

| (108) | Secinājumi ir šādi:






  i) | NLB iesniegtie materiāli nodrošina pamatīgu un kvalitatīvu analīzi; |
| --- | --- | --- |

(108)

Secinājumi ir šādi:

i)

NLB iesniegtie materiāli nodrošina pamatīgu un kvalitatīvu analīzi;

| ii) | būtu svarīgi, lai portfelim, kas tiks nodots BAMC, tiktu piemērota uz reitingu balstīta pieeja, izmantojot NLB reitingus un atjauninātus finanšu bilances datus; |
| --- | --- |

ii)

būtu svarīgi, lai portfelim, kas tiks nodots BAMC, tiktu piemērota uz reitingu balstīta pieeja, izmantojot NLB reitingus un atjauninātus finanšu bilances datus;

| iii) | NLB uzņēmumiem piešķirto aizdevumu portfeļa aplēstā reālā ekonomiskā vērtība svārstās un ir aptuveni 60,2 % no bruto riska darījuma, un kļūdas starpība ir ± 5 % robežās, pamatojoties uz spriedzes salīdzināšanas metodi. Saskaņā ar spriedzes salīdzināšanas metodi spriedze tiek piemērota uzkrājumu līmenim, kas noteikts, veicot aktīvu kvalitātes pārskatu. Komisija un tās ārējie eksperti noteica mērogu šādam spriedzes līmenim, izmantojot reālus gadījumus. Ekspertu aplēses par reālo ekonomisko vērtību attiecas uz NLB portfeli, ko veido aizdevumi uzņēmumiem, un tas ir lielāks nekā portfelis, kas tiks nodots BAMC. Tādēļ šo aplēsi nevar izmantot kā atsauces vērtību, novērtējot tā portfeļa reālo ekonomisko vērtību, kas tiks nodots BAMC. |
| --- | --- |

iii)

NLB uzņēmumiem piešķirto aizdevumu portfeļa aplēstā reālā ekonomiskā vērtība svārstās un ir aptuveni 60,2 % no bruto riska darījuma, un kļūdas starpība ir ± 5 % robežās, pamatojoties uz spriedzes salīdzināšanas metodi. Saskaņā ar spriedzes salīdzināšanas metodi spriedze tiek piemērota uzkrājumu līmenim, kas noteikts, veicot aktīvu kvalitātes pārskatu. Komisija un tās ārējie eksperti noteica mērogu šādam spriedzes līmenim, izmantojot reālus gadījumus. Ekspertu aplēses par reālo ekonomisko vērtību attiecas uz NLB portfeli, ko veido aizdevumi uzņēmumiem, un tas ir lielāks nekā portfelis, kas tiks nodots BAMC. Tādēļ šo aplēsi nevar izmantot kā atsauces vērtību, novērtējot tā portfeļa reālo ekonomisko vērtību, kas tiks nodots BAMC.

| (109) | Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija novērtēja portfeļa reālo ekonomisko vērtību. Šī novērtējuma nolūkā Komisija nodalīja divas aizdevumu kategorijas – aizdevumi uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, un aizdevumi kredītu pārstrukturēšanai un aizdevumiem, kuru kredītsaistības netiek pildītas. Kapitāla vērtspapīru reālā ekonomiskā vērtība tika vērtēta atsevišķi. |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija novērtēja portfeļa reālo ekonomisko vērtību. Šī novērtējuma nolūkā Komisija nodalīja divas aizdevumu kategorijas – aizdevumi uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, un aizdevumi kredītu pārstrukturēšanai un aizdevumiem, kuru kredītsaistības netiek pildītas. Kapitāla vērtspapīru reālā ekonomiskā vērtība tika vērtēta atsevišķi.

| (110) | Aizdevumiem uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, Komisija piemēroja uz reitingiem balstītu pieeju, kā ieteica ārējie eksperti. Pamatojoties uz aktuālo NLB reitingu un atjaunināto finanšu informāciju par riska darījumu, Komisija noteica saistību nepildīšanas varbūtību. Tad tika novērtēti zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un pirms tam tika sīki analizēts nodrošinājums, pamatojoties uz esošajiem aizdevuma dokumentiem vai iepriekšējiem kredītu kvalitātes pārskatiem. |
| --- | --- |

(110)

Aizdevumiem uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, Komisija piemēroja uz reitingiem balstītu pieeju, kā ieteica ārējie eksperti. Pamatojoties uz aktuālo NLB reitingu un atjaunināto finanšu informāciju par riska darījumu, Komisija noteica saistību nepildīšanas varbūtību. Tad tika novērtēti zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un pirms tam tika sīki analizēts nodrošinājums, pamatojoties uz esošajiem aizdevuma dokumentiem vai iepriekšējiem kredītu kvalitātes pārskatiem.

| (111) | Saistībā ar aizdevumiem kredītu pārstrukturēšanai un riska darījumiem, kuru saistības netiek pildītas, Komisija koncentrējās uz nodrošinājuma analīzi, lai novērtētu, kāda vērtība tiks atgūta saskaņā ar likvidēšanas scenāriju, un izmantoja piesardzīgus pieņēmumus par nodrošinājuma vērtību un faktūrkreditēšanu, kā norādīts AKP/ST rezultātos. |
| --- | --- |

(111)

Saistībā ar aizdevumiem kredītu pārstrukturēšanai un riska darījumiem, kuru saistības netiek pildītas, Komisija koncentrējās uz nodrošinājuma analīzi, lai novērtētu, kāda vērtība tiks atgūta saskaņā ar likvidēšanas scenāriju, un izmantoja piesardzīgus pieņēmumus par nodrošinājuma vērtību un faktūrkreditēšanu, kā norādīts AKP/ST rezultātos.

| (112) | Saistībā ar kapitāla vērtspapīriem Komisija pārskatīja Slovēnijas iesniegtos novērtēšanas ziņojumus, lai novērtētu, vai paziņotās tirgus vērtības ir salāgotas ar tirgū kotētajām cenām biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem un vai novērtēšanas metodika, kas izmantota biržas sarakstos neiekļautiem uzņēmumiem, ir salāgota ar tirgus standartiem. |
| --- | --- |

(112)

Saistībā ar kapitāla vērtspapīriem Komisija pārskatīja Slovēnijas iesniegtos novērtēšanas ziņojumus, lai novērtētu, vai paziņotās tirgus vērtības ir salāgotas ar tirgū kotētajām cenām biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem un vai novērtēšanas metodika, kas izmantota biržas sarakstos neiekļautiem uzņēmumiem, ir salāgota ar tirgus standartiem.

| (113) | Komisija secina, ka aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 617 miljoni, bet nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi, un kapitāla vērtspapīru portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 94 miljoni. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu aktīvi tiks nodoti BAMC to reālajā ekonomiskajā vērtībā. |
| --- | --- |

(113)

Komisija secina, ka aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 617 miljoni, bet nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi, un kapitāla vērtspapīru portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 94 miljoni. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu aktīvi tiks nodoti BAMC to reālajā ekonomiskajā vērtībā.

| (114) | Komisija izmanto starpības seguma metodi, lai novērtētu pašreizējo tirgus vērtību nodošanas laikā. Pamatojoties uz šo, portfeļa tirgus vērtības aplēse ir EUR 486 miljoni aizdevumiem un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem. |
| --- | --- |

(114)

Komisija izmanto starpības seguma metodi, lai novērtētu pašreizējo tirgus vērtību nodošanas laikā. Pamatojoties uz šo, portfeļa tirgus vērtības aplēse ir EUR 486 miljoni aizdevumiem un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem.

| (115) | Tādēļ atbalsta apmērs ir starpība starp nodošanas vērtību un tirgus vērtību, kas ir EUR 130 miljoni. |
| --- | --- |

(115)

Tādēļ atbalsta apmērs ir starpība starp nodošanas vērtību un tirgus vērtību, kas ir EUR 130 miljoni.

Sloga sadale un atlīdzība

| (116) | Saistībā ar sloga sadalījumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.2. iedaļā atkārtots, ka parasti bankām ir jāsedz pilnā apmērā zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un sloga sadalījumu. Tādējādi aktīvi būtu jānodod par cenu, kas ir vienāda ar reālo ekonomisko vērtību vai joprojām mazāka par šo vērtību. |
| --- | --- |

(116)

Saistībā ar sloga sadalījumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.2. iedaļā atkārtots, ka parasti bankām ir jāsedz pilnā apmērā zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un sloga sadalījumu. Tādējādi aktīvi būtu jānodod par cenu, kas ir vienāda ar reālo ekonomisko vērtību vai joprojām mazāka par šo vērtību.

| (117) | Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka aktīvu nodošanas cena būs to reālā ekonomiskā vērtība vai zemāka cena, un tas attiecīgi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. |
| --- | --- |

(117)

Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka aktīvu nodošanas cena būs to reālā ekonomiskā vērtība vai zemāka cena, un tas attiecīgi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam.

Secinājums par samazinātas vērtības aktīvu pasākumu

| (118) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC atbilst visiem nosacījumiem un prasībām Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC atbilst visiem nosacījumiem un prasībām Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

8.2.3.   Saderīgums ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums

| (119) | Saskaņā ar 31. punktu 2013. gada Banku darbības paziņojumā pārstrukturēšanas plānu, kas ietver pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot prasības par kapitāla piesaistīšanu un sloga sadalīšanu, arī turpmāk novērtēs saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar 31. punktu 2013. gada Banku darbības paziņojumā pārstrukturēšanas plānu, kas ietver pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot prasības par kapitāla piesaistīšanu un sloga sadalīšanu, arī turpmāk novērtēs saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

| (120) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu un 2013. gada Banku darbības paziņojumu, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurā atrodas valsts atbalsta saņēmējs, ir piemērots ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanai. Otrkārt, atbalsta apmēram jābūt ierobežotam un tas nedrīkst pārsniegt nepieciešamo minimālo apmēru, un gan akcionāriem, gan subordinētajiem kreditoriem jāveicina kapitāla nepietiekamības pēc iespējas lielāka samazināšana. Treškārt, jābūt ieviestiem pasākumiem tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri radušies, mākslīgi atbalstot atbalsta saņēmēja ietekmi tirgū, lai nodrošinātu banku nozares konkurētspēju. Visbeidzot, jārisina uzraudzības un procedūras jautājumi. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu un 2013. gada Banku darbības paziņojumu, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurā atrodas valsts atbalsta saņēmējs, ir piemērots ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanai. Otrkārt, atbalsta apmēram jābūt ierobežotam un tas nedrīkst pārsniegt nepieciešamo minimālo apmēru, un gan akcionāriem, gan subordinētajiem kreditoriem jāveicina kapitāla nepietiekamības pēc iespējas lielāka samazināšana. Treškārt, jābūt ieviestiem pasākumiem tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri radušies, mākslīgi atbalstot atbalsta saņēmēja ietekmi tirgū, lai nodrošinātu banku nozares konkurētspēju. Visbeidzot, jārisina uzraudzības un procedūras jautājumi.

i)   Ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana

| (121) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu dalībvalstīm jānodrošina aptverošs pārstrukturēšanas plāns, kas rāda, kā saprātīgā laikā, kas nepārsniedz piecus gadus, tiks atjaunota atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta. Ilgtermiņa dzīvotspēja tiek panākta, ja banka pati var konkurēt tirgū kapitāla iegūšanai atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Tas nozīmē, ka bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un jānodrošina atbilstīga kapitāla atdeve, ņemot vērā savu riska profilu. Dzīvotspējas atgūšana galvenokārt izriet no iekšējiem pasākumiem un pamatojas uz ticamu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu dalībvalstīm jānodrošina aptverošs pārstrukturēšanas plāns, kas rāda, kā saprātīgā laikā, kas nepārsniedz piecus gadus, tiks atjaunota atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta. Ilgtermiņa dzīvotspēja tiek panākta, ja banka pati var konkurēt tirgū kapitāla iegūšanai atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Tas nozīmē, ka bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un jānodrošina atbilstīga kapitāla atdeve, ņemot vērā savu riska profilu. Dzīvotspējas atgūšana galvenokārt izriet no iekšējiem pasākumiem un pamatojas uz ticamu pārstrukturēšanas plānu.

| (122) | NLB pārstrukturēšanas plāns aptver laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim, un tas rāda, ka dzīvotspēja tiks atgūta pārstrukturēšanas perioda beigās. Galvenais virzītājfaktors ir portfeļa kvalitātes plānotā uzlabošanās un mazāka vajadzība veikt citus vērtības samazinājumus un veidot uzkrājumus. Dzīvotspējas atgūšanu veicinās arī NLB bilances attīrīšana, īstenojot ienākumus nenesošo aktīvu plānoto nodošanu BAMC. NLB uzlabos arī darbības efektivitāti, pateicoties pasākumiem izmaksu samazināšanai un ienākumu stabilizēšanai. Lai nodrošinātu bankas dzīvotspēju pēc ienākumus nenesošo aktīvu nodošanas BAMC, pārstrukturēšanas plāns balstās uz pieņēmumu par valsts veiktu rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā 2013. gadā un subordinēto obligāciju un pašu kapitāla pilnīgu norakstīšanu EUR 250 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(122)

NLB pārstrukturēšanas plāns aptver laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim, un tas rāda, ka dzīvotspēja tiks atgūta pārstrukturēšanas perioda beigās. Galvenais virzītājfaktors ir portfeļa kvalitātes plānotā uzlabošanās un mazāka vajadzība veikt citus vērtības samazinājumus un veidot uzkrājumus. Dzīvotspējas atgūšanu veicinās arī NLB bilances attīrīšana, īstenojot ienākumus nenesošo aktīvu plānoto nodošanu BAMC. NLB uzlabos arī darbības efektivitāti, pateicoties pasākumiem izmaksu samazināšanai un ienākumu stabilizēšanai. Lai nodrošinātu bankas dzīvotspēju pēc ienākumus nenesošo aktīvu nodošanas BAMC, pārstrukturēšanas plāns balstās uz pieņēmumu par valsts veiktu rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā 2013. gadā un subordinēto obligāciju un pašu kapitāla pilnīgu norakstīšanu EUR 250 miljonu apmērā.

| (123) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 10. punktu ierosinātajiem pārstrukturēšanas pasākumiem jālikvidē uzņēmuma problēmas. Pārstrukturēšanas plānā skaidroti NLB problēmu cēloņi. NLB aizdevumu portfeli negatīvi ietekmēja krīze, jo vērtības samazināšanas rezultātā veidojās lieli zaudējumi. |
| --- | --- |

(123)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 10. punktu ierosinātajiem pārstrukturēšanas pasākumiem jālikvidē uzņēmuma problēmas. Pārstrukturēšanas plānā skaidroti NLB problēmu cēloņi. NLB aizdevumu portfeli negatīvi ietekmēja krīze, jo vērtības samazināšanas rezultātā veidojās lieli zaudējumi.

| (124) | Aizdevumu portfeļa pieaugumu finansēja liela apjoma darījumu tirgus, un rezultātā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem strauji palielinājās (no 74 % 2002. gadā līdz 137 % 2009. gadā). Tolaik banka nepietiekami stiprināja kapitāla bāzi, un pirms krīzes sākuma tā lielā mērā paļāvās uz hibrīdinstrumentiem. |
| --- | --- |

(124)

Aizdevumu portfeļa pieaugumu finansēja liela apjoma darījumu tirgus, un rezultātā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem strauji palielinājās (no 74 % 2002. gadā līdz 137 % 2009. gadā). Tolaik banka nepietiekami stiprināja kapitāla bāzi, un pirms krīzes sākuma tā lielā mērā paļāvās uz hibrīdinstrumentiem.

| (125) | Pirms krīzes NLB uzkrāja riska darījumus būvniecības nozarē, saistībā ar īpašuma attīstītājiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, bet nenodrošināja kvalitatīvu attiecīgo risku pārvaldību. Sākoties krīzei un samazinoties ekonomikas aktivitātei, slikto aizdevumu uzkrāšana izrādījās katastrofāla. Valsts ceļu būvniecības programma beidzās 2008. gadā, un iekšzemes pieprasījums pēc nekustamā īpašuma strauji samazinājās. Vairumam Slovēnijas uzņēmumu bija liels aizņemto līdzekļu īpatsvars, un ekonomikas lejupslīdes laikā, kad aktīvu vērtība kritās un saruka piekļuve kredītiem, to finanšu stāvoklis bija saspringts. Straujās ekonomikas lejupslīdes un sliktās risku pārvaldības sistēmas dēļ palielinājās ienākumus nenesošie aizdevumi. Ienākumus nenesošie aizdevumi patiesi sasniedza 29 % no NLB bruto aizdevumiem 2012. gada 30. septembrī, un vissliktākā situācija bija būvniecības nozarē (74 %). Tādējādi zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 240 miljoni 2011. gadā un EUR 273 miljoni 2012. gadā. |
| --- | --- |

(125)

Pirms krīzes NLB uzkrāja riska darījumus būvniecības nozarē, saistībā ar īpašuma attīstītājiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, bet nenodrošināja kvalitatīvu attiecīgo risku pārvaldību. Sākoties krīzei un samazinoties ekonomikas aktivitātei, slikto aizdevumu uzkrāšana izrādījās katastrofāla. Valsts ceļu būvniecības programma beidzās 2008. gadā, un iekšzemes pieprasījums pēc nekustamā īpašuma strauji samazinājās. Vairumam Slovēnijas uzņēmumu bija liels aizņemto līdzekļu īpatsvars, un ekonomikas lejupslīdes laikā, kad aktīvu vērtība kritās un saruka piekļuve kredītiem, to finanšu stāvoklis bija saspringts. Straujās ekonomikas lejupslīdes un sliktās risku pārvaldības sistēmas dēļ palielinājās ienākumus nenesošie aizdevumi. Ienākumus nenesošie aizdevumi patiesi sasniedza 29 % no NLB bruto aizdevumiem 2012. gada 30. septembrī, un vissliktākā situācija bija būvniecības nozarē (74 %). Tādējādi zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 240 miljoni 2011. gadā un EUR 273 miljoni 2012. gadā.

| (126) | Vājie uzņēmuma pārvaldības noteikumi un rezultātā vērojamā valsts ietekme uz bankas ikdienas darbību arī bija viens no bankas problēmu iemesliem. |
| --- | --- |

(126)

Vājie uzņēmuma pārvaldības noteikumi un rezultātā vērojamā valsts ietekme uz bankas ikdienas darbību arī bija viens no bankas problēmu iemesliem.

| (127) | Tādēļ, lai atgūtu ilgtermiņa dzīvotspēju, jārisina pieci nozīmīgi jautājumi. Pirmkārt, jāstiprina bankas uzņēmuma pārvaldība, lai nodrošinātu, ka tikai bankas vadība pieņem ekonomiski pamatotus darbības lēmumus un valsts neietekmē bankas ikdienas darbību. Otrkārt, bankai jāuzlabo sava cenu noteikšanas politika un riska pārvaldības sistēma, lai tiktu saglabāta drošības rezerve un pēc iespējas samazināti zaudējumi. Treškārt, NLB jāattīra sava bilance un jāsamazina riska darījumi problēmnozarēs, vai nu veidojot atbilstīgus uzkrājumus un samazinot problēmaktīvu attiecību pret kopējiem aktīviem, vai arī nododot problēmaktīvus BAMC. Ceturtkārt, bankai jālabo bilances struktūra, veicot rekapitalizāciju un noguldījumu bāzes stiprināšanu vai sviras rādītāja samazināšanu. Visbeidzot, bankai jāuzlabo darbības efektivitāte, lai nodrošinātu rentabilitāti pietiekamā līmenī. |
| --- | --- |

(127)

Tādēļ, lai atgūtu ilgtermiņa dzīvotspēju, jārisina pieci nozīmīgi jautājumi. Pirmkārt, jāstiprina bankas uzņēmuma pārvaldība, lai nodrošinātu, ka tikai bankas vadība pieņem ekonomiski pamatotus darbības lēmumus un valsts neietekmē bankas ikdienas darbību. Otrkārt, bankai jāuzlabo sava cenu noteikšanas politika un riska pārvaldības sistēma, lai tiktu saglabāta drošības rezerve un pēc iespējas samazināti zaudējumi. Treškārt, NLB jāattīra sava bilance un jāsamazina riska darījumi problēmnozarēs, vai nu veidojot atbilstīgus uzkrājumus un samazinot problēmaktīvu attiecību pret kopējiem aktīviem, vai arī nododot problēmaktīvus BAMC. Ceturtkārt, bankai jālabo bilances struktūra, veicot rekapitalizāciju un noguldījumu bāzes stiprināšanu vai sviras rādītāja samazināšanu. Visbeidzot, bankai jāuzlabo darbības efektivitāte, lai nodrošinātu rentabilitāti pietiekamā līmenī.

a)   Uzņēmuma pārvaldības sistēmas stiprināšana

| (128) | Apņemšanās garantēs valdes un vadības neatkarību, nosakot kreditēšanas kritērijus. Apņemšanās garantēs, ka aizdevumu cena tiks noteikta, pamatojoties uz cenu noteikšanas politiku, saskaņā ar kuru tiek noteikti minimālie kapitāla atdeves noteikumi visiem aizdevumiem, tādējādi tiks ierobežota iespēja, ka ārēju faktoru ietekmē banka var piešķirt aizdevumu par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(128)

Apņemšanās garantēs valdes un vadības neatkarību, nosakot kreditēšanas kritērijus. Apņemšanās garantēs, ka aizdevumu cena tiks noteikta, pamatojoties uz cenu noteikšanas politiku, saskaņā ar kuru tiek noteikti minimālie kapitāla atdeves noteikumi visiem aizdevumiem, tādējādi tiks ierobežota iespēja, ka ārēju faktoru ietekmē banka var piešķirt aizdevumu par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu.

| (129) | Apņemšanās atbilstīgi risina un novērš galvenos trūkumus NLB uzņēmuma pārvaldībā. Tās palīdz izveidot atbilstīgus drošības pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktus, nodrošinātu stratēģijas un lēmumu ievirzi uz darbību un to, ka tie nav nedz tendēti uz mērķiem, kas nav vērtības palielināšana, nedz pakļauti neatbilstīgai ārēju faktoru ietekmei. Pateicoties plānotajām pārmaiņām uzņēmuma pārvaldībā, banka būs mazāk pakļauta ārēju faktoru ietekmei, un vienlaikus tiks ieviesta lielāka tirgus disciplīna, jo tiks pastiprināta vadības lēmumu kontrole un pārskatāmība. |
| --- | --- |

(129)

Apņemšanās atbilstīgi risina un novērš galvenos trūkumus NLB uzņēmuma pārvaldībā. Tās palīdz izveidot atbilstīgus drošības pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktus, nodrošinātu stratēģijas un lēmumu ievirzi uz darbību un to, ka tie nav nedz tendēti uz mērķiem, kas nav vērtības palielināšana, nedz pakļauti neatbilstīgai ārēju faktoru ietekmei. Pateicoties plānotajām pārmaiņām uzņēmuma pārvaldībā, banka būs mazāk pakļauta ārēju faktoru ietekmei, un vienlaikus tiks ieviesta lielāka tirgus disciplīna, jo tiks pastiprināta vadības lēmumu kontrole un pārskatāmība.

| (130) | NLB arī turpmāk pārskatīs savu politiku stimulēšanas un atalgojuma jomā, lai nodrošinātu, ka šī politika neveicina nepamatotu risku uzņemšanos un ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem. Turklāt kopējais atalgojums ikvienam valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašus darba uzdevumus, būs ierobežots līdz 2017. gada 31. decembrim atbilstīgi 37.–39. punktam 2013. gada Banku darbības paziņojumā, un tādējādi tiks veicināta pārstrukturēšanas plāna savlaicīga īstenošana. |
| --- | --- |

(130)

NLB arī turpmāk pārskatīs savu politiku stimulēšanas un atalgojuma jomā, lai nodrošinātu, ka šī politika neveicina nepamatotu risku uzņemšanos un ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem. Turklāt kopējais atalgojums ikvienam valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašus darba uzdevumus, būs ierobežots līdz 2017. gada 31. decembrim atbilstīgi 37.–39. punktam 2013. gada Banku darbības paziņojumā, un tādējādi tiks veicināta pārstrukturēšanas plāna savlaicīga īstenošana.

| (131) | Turklāt Slovēnija apņēmusies pārdot savas NLB akcijas [...] % apmērā līdz [...] ieguldītājam, kas ir neatkarīgs un nav saistīts ar Slovēnijas Republiku. Pārdošana ievērojami samazinās ārējo ietekmi uz bankas vadību un darbību. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt Slovēnija apņēmusies pārdot savas NLB akcijas [...] % apmērā līdz [...] ieguldītājam, kas ir neatkarīgs un nav saistīts ar Slovēnijas Republiku. Pārdošana ievērojami samazinās ārējo ietekmi uz bankas vadību un darbību.

b)   Cenu noteikšanas politikas un riska pārvaldības sistēmas stiprināšana

| (132) | NLB pastiprinās savu cenu noteikšanas politiku un riska pārvaldības sistēmu, īpaši izmantojot vairākus noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bankas labākās darbības intereses. Šādi pasākumi ir, piemēram, darbinieku apmācība, klientu vērtēšana, cenu noteikšana jauniem produktiem un kredītriska procesa pārskatīšana. |
| --- | --- |

(132)

NLB pastiprinās savu cenu noteikšanas politiku un riska pārvaldības sistēmu, īpaši izmantojot vairākus noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bankas labākās darbības intereses. Šādi pasākumi ir, piemēram, darbinieku apmācība, klientu vērtēšana, cenu noteikšana jauniem produktiem un kredītriska procesa pārskatīšana.

| (133) | Tas nozīmē, ka, pateicoties cenu noteikšanai jauniem aizdevumiem, līdz 2017. gada 31. decembrim būs izveidojusies pozitīva kapitāla atdeve vismaz [...] % apmērā katram klientam. Šāda cenu noteikšana tiks ieviesta pakāpeniski, sākot ar kapitāla atdevi [...] % apmērā katram klientam 2014. gadā, līdz sasniegs [...] % līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(133)

Tas nozīmē, ka, pateicoties cenu noteikšanai jauniem aizdevumiem, līdz 2017. gada 31. decembrim būs izveidojusies pozitīva kapitāla atdeve vismaz [...] % apmērā katram klientam. Šāda cenu noteikšana tiks ieviesta pakāpeniski, sākot ar kapitāla atdevi [...] % apmērā katram klientam 2014. gadā, līdz sasniegs [...] % līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (134) | Rezultātā veiktie uzlabojumi NLB cenu noteikšanas politikā un riska pārvaldības sistēmā ir atbilstīgi un nepieciešami, lai īstenotu stingrāku kredītpolitiku saistībā ar jauniem aizdevumiem un konservatīvāku politiku uzkrājumu veidošanai. Šīs reformas risinās NLB problēmas, kuru dēļ pasliktinājās bankas kredītportfeļa kvalitāte, izveidojās pārmērīgs ienākumus nenesošu aizdevumu apmērs un radās lielas kreditēšanas izmaksas. Šie pasākumi risina cēloņus, kuru dēļ ir samazinājusies rentabilitāte, un arī veicina NLB ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(134)

Rezultātā veiktie uzlabojumi NLB cenu noteikšanas politikā un riska pārvaldības sistēmā ir atbilstīgi un nepieciešami, lai īstenotu stingrāku kredītpolitiku saistībā ar jauniem aizdevumiem un konservatīvāku politiku uzkrājumu veidošanai. Šīs reformas risinās NLB problēmas, kuru dēļ pasliktinājās bankas kredītportfeļa kvalitāte, izveidojās pārmērīgs ienākumus nenesošu aizdevumu apmērs un radās lielas kreditēšanas izmaksas. Šie pasākumi risina cēloņus, kuru dēļ ir samazinājusies rentabilitāte, un arī veicina NLB ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (135) | Pārstrukturēšanas plānā iekļauta arī NLB pamatdarbības un darbības, kas nav pamatdarbība, nodalīšana organizācijas līmenī. Veicot reorganizāciju, NLB varēs racionalizēt savu pamatdarbību. Nodalot darbības, banka varēs arī vairāk specializēt savu darbību, kas nav pamatdarbība, un pārvaldīt ienākumus nenesošos aktīvus tā, lai pēc iespējas palielinātu atgūstamo vērtību. |
| --- | --- |

(135)

Pārstrukturēšanas plānā iekļauta arī NLB pamatdarbības un darbības, kas nav pamatdarbība, nodalīšana organizācijas līmenī. Veicot reorganizāciju, NLB varēs racionalizēt savu pamatdarbību. Nodalot darbības, banka varēs arī vairāk specializēt savu darbību, kas nav pamatdarbība, un pārvaldīt ienākumus nenesošos aktīvus tā, lai pēc iespējas palielinātu atgūstamo vērtību.

c)   Uzņēmējdarbības līdzsvarošana par labu darbībām, kas ir saistītas ar mazāku risku

| (136) | Pārstrukturēšanas plāna rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī. Riska svērto aktīvu samazināšana, īpaši tādās problēmnozarēs kā finanšu pārvaldītājsabiedrības, transporta uzņēmumi un būvniecības uzņēmumi, nodrošinās, ka pārstrukturēšanas perioda laikā samazināsies ar šādiem riska darījumiem saistītais risks. |
| --- | --- |

(136)

Pārstrukturēšanas plāna rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī. Riska svērto aktīvu samazināšana, īpaši tādās problēmnozarēs kā finanšu pārvaldītājsabiedrības, transporta uzņēmumi un būvniecības uzņēmumi, nodrošinās, ka pārstrukturēšanas perioda laikā samazināsies ar šādiem riska darījumiem saistītais risks.

| (137) | NLB nodos BAMC portfeli EUR 2,3 miljardu apmērā, ko veido samazinātas vērtības aizdevumi, tādējādi NLB varēs koncentrēties uz ienākumus nesošu aizdevumu pārvaldību, vienlaikus atbrīvojot resursus darbam ar atlikušajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(137)

NLB nodos BAMC portfeli EUR 2,3 miljardu apmērā, ko veido samazinātas vērtības aizdevumi, tādējādi NLB varēs koncentrēties uz ienākumus nesošu aizdevumu pārvaldību, vienlaikus atbrīvojot resursus darbam ar atlikušajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem.

| (138) | NLB mainīs savas turpmākās stratēģijas uzsvaru, pievēršoties konservatīvākai darbībai, un bankas pamatdarbība būs banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi banku pakalpojumi uzņēmumiem Slovēnijā. Tas tiks panākts, veicot apjomīgu aktīvu pārdošanu un samazinot darbību, kas nav pamatdarbība, tādējādi atbrīvojot resursus pamatdarbības veikšanai. |
| --- | --- |

(138)

NLB mainīs savas turpmākās stratēģijas uzsvaru, pievēršoties konservatīvākai darbībai, un bankas pamatdarbība būs banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi banku pakalpojumi uzņēmumiem Slovēnijā. Tas tiks panākts, veicot apjomīgu aktīvu pārdošanu un samazinot darbību, kas nav pamatdarbība, tādējādi atbrīvojot resursus pamatdarbības veikšanai.

d)   Bilances struktūras pārveidošana

| (139) | Valsts jau ir veikusi kapitāla iepludināšanu bankā 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Ar trešo rekapitalizāciju NLB varēs arī nodrošināt atbilstību Slovēnijas Bankas noteiktajām kapitāla prasībām un atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(139)

Valsts jau ir veikusi kapitāla iepludināšanu bankā 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Ar trešo rekapitalizāciju NLB varēs arī nodrošināt atbilstību Slovēnijas Bankas noteiktajām kapitāla prasībām un atgūt dzīvotspēju.

| (140) | Nosakot trešās rekapitalizācijas apmēru, tika ņemtas vērā bankas vajadzības, kas izrietēja no AKP/ST rezultātiem. Pēc trešās rekapitalizācijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā noteikts Kapitāla prasību regulā, nekavējoties sasniegs 15 % un [10–20] % līmeni līdz 2017. gada 31. decembrim, un šis rādītājs ievērojami pārsniegs Slovēnijas Bankas noteiktās kapitāla prasības, kas saskaņā ar Kapitāla prasību regulu ir pirmā līmeņa pamata kapitāls 9 % apmērā. |
| --- | --- |

(140)

Nosakot trešās rekapitalizācijas apmēru, tika ņemtas vērā bankas vajadzības, kas izrietēja no AKP/ST rezultātiem. Pēc trešās rekapitalizācijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā noteikts Kapitāla prasību regulā, nekavējoties sasniegs 15 % un [10–20] % līmeni līdz 2017. gada 31. decembrim, un šis rādītājs ievērojami pārsniegs Slovēnijas Bankas noteiktās kapitāla prasības, kas saskaņā ar Kapitāla prasību regulu ir pirmā līmeņa pamata kapitāls 9 % apmērā.

| (141) | Turklāt NLB attīrīs bilanci, nododot BAMC ievērojamu portfeli, ko veido ienākumus nenesoši un samazinātas vērtības aktīvi. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt NLB attīrīs bilanci, nododot BAMC ievērojamu portfeli, ko veido ienākumus nenesoši un samazinātas vērtības aktīvi.

| (142) | NLB pastiprinās savu finansēšanas profilu, samazinot finansējumu grupas ietvaros saviem meitasuzņēmumiem, pārdodot darbības, kas nav pamatdarbība, un koncentrējoties uz vēsturisko finansējuma bāzi, kas ir privātpersonu noguldījumi. Nostiprināsies aizdevumu attiecība pret noguldījumiem: 2012. gadā tā bija 105 %, bet 2017. gada 31. decembrī tā būs [70–80] %. |
| --- | --- |

(142)

NLB pastiprinās savu finansēšanas profilu, samazinot finansējumu grupas ietvaros saviem meitasuzņēmumiem, pārdodot darbības, kas nav pamatdarbība, un koncentrējoties uz vēsturisko finansējuma bāzi, kas ir privātpersonu noguldījumi. Nostiprināsies aizdevumu attiecība pret noguldījumiem: 2012. gadā tā bija 105 %, bet 2017. gada 31. decembrī tā būs [70–80] %.

e)   Ilgtermiņa rentabilitātes atgūšana

| (143) | Ilgtermiņa rentabilitātes atgūšana izrietēs no tā, ka banka mainīs savu stratēģisko pozīciju un pievērsīsies banku pamatpakalpojumiem privātpersonām, MVU un atsevišķiem banku pakalpojumiem uzņēmumiem Slovēnijā, un tas ļaus bankai sasniegt kapitāla atdeves mērķi. |
| --- | --- |

(143)

Ilgtermiņa rentabilitātes atgūšana izrietēs no tā, ka banka mainīs savu stratēģisko pozīciju un pievērsīsies banku pamatpakalpojumiem privātpersonām, MVU un atsevišķiem banku pakalpojumiem uzņēmumiem Slovēnijā, un tas ļaus bankai sasniegt kapitāla atdeves mērķi.

| (144) | Banka uzlabos savu neto procentu starpību tādējādi, ka tā nodrošinās atbilstīgu cenu jauniem aizdevumiem. Cenas noteikšana jauniem aizdevumiem jo īpaši veicinās pozitīvas kapitāla atdeves panākšanu, kas būs vismaz [...] % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā katram klientam. |
| --- | --- |

(144)

Banka uzlabos savu neto procentu starpību tādējādi, ka tā nodrošinās atbilstīgu cenu jauniem aizdevumiem. Cenas noteikšana jauniem aizdevumiem jo īpaši veicinās pozitīvas kapitāla atdeves panākšanu, kas būs vismaz [...] % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā katram klientam.

| (145) | NLB dokumentēs arī visus pārstrukturēšanas lēmumus. Dokumentos tiks iekļauts salīdzinājums ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, nodrošinājuma izmantošanu un līguma pārtraukšanu. Banka parādīs, ka tās izvēlētais risinājums pēc iespējas palielina bankas neto pašreizējo vērtību. |
| --- | --- |

(145)

NLB dokumentēs arī visus pārstrukturēšanas lēmumus. Dokumentos tiks iekļauts salīdzinājums ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, nodrošinājuma izmantošanu un līguma pārtraukšanu. Banka parādīs, ka tās izvēlētais risinājums pēc iespējas palielina bankas neto pašreizējo vērtību.

| (146) | NLB plāno arī tālejošu programmu izmaksu samazināšanai, veicot ievērojamu konsolidāciju tās darbības veikšanas vietās un filiāļu tīklā un samazinot darbinieku skaitu, kā arī uzlabojot pamatdarbības efektivitāti, īstenojot ar risku koriģētu un rentabilitātes virzītu stratēģiju klientu piesaistīšanai un optimizējot likviditāti un citas izmaksas. Tādējādi pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts samazināt izmaksu attiecību pret ienākumiem, lai šis rādītājs būtu zem 60 % un to varētu salīdzināt ar bankas sasniegtajiem rādītājiem pirms krīzes. Līdz 2017. gada 31. decembrimNLB panāks, ka kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] % un pirmā līmeņa pamata kapitāls saskaņā ar Kapitāla prasību regulu būs [10–20] %. 2017. gadā NLB peļņa pēc nodokļu samaksas būs EUR [100–150] miljoni. |
| --- | --- |

(146)

NLB plāno arī tālejošu programmu izmaksu samazināšanai, veicot ievērojamu konsolidāciju tās darbības veikšanas vietās un filiāļu tīklā un samazinot darbinieku skaitu, kā arī uzlabojot pamatdarbības efektivitāti, īstenojot ar risku koriģētu un rentabilitātes virzītu stratēģiju klientu piesaistīšanai un optimizējot likviditāti un citas izmaksas. Tādējādi pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts samazināt izmaksu attiecību pret ienākumiem, lai šis rādītājs būtu zem 60 % un to varētu salīdzināt ar bankas sasniegtajiem rādītājiem pirms krīzes. Līdz 2017. gada 31. decembrimNLB panāks, ka kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] % un pirmā līmeņa pamata kapitāls saskaņā ar Kapitāla prasību regulu būs [10–20] %. 2017. gadā NLB peļņa pēc nodokļu samaksas būs EUR [100–150] miljoni.

| (147) | Tiek plānots, ka, pakāpeniski īstenojot pārstrukturēšanas plānu, samazinātās vērtības plūsma laika gaitā samazināsies. Nododot samazinātas vērtības aktīvus BAMC, izsakot apņemšanās saistībā ar kredītriska pārvaldīšanu un pārstrukturējot bankas portfelī palikušos ienākumus nenesošos aizdevumus, lai pēc iespējas palielinātu bankas neto pašreizējo vērtību, kā arī veicot citus pasākumus bankas riska pārvaldības sistēmas pastiprināšanai, bankai veidosies drošāks kredītriska profils. |
| --- | --- |

(147)

Tiek plānots, ka, pakāpeniski īstenojot pārstrukturēšanas plānu, samazinātās vērtības plūsma laika gaitā samazināsies. Nododot samazinātas vērtības aktīvus BAMC, izsakot apņemšanās saistībā ar kredītriska pārvaldīšanu un pārstrukturējot bankas portfelī palikušos ienākumus nenesošos aizdevumus, lai pēc iespējas palielinātu bankas neto pašreizējo vērtību, kā arī veicot citus pasākumus bankas riska pārvaldības sistēmas pastiprināšanai, bankai veidosies drošāks kredītriska profils.

| (148) | Tādēļ Komisija uzskata, ka, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, var atjaunot NLB ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(148)

Tādēļ Komisija uzskata, ka, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, var atjaunot NLB ilgtermiņa dzīvotspēju.

ii)   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (149) | Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, norādīts, ka ir nepieciešams atbilstīgs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un morālo kaitējumu. Šim nolūkam paziņojumā noteikts, ka: i) gan pārstrukturēšanas izmaksām, gan atbalsta apmēram jābūt ierobežotam; un ii) slogs pēc iespējas jādala esošajiem akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(149)

Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, norādīts, ka ir nepieciešams atbilstīgs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un morālo kaitējumu. Šim nolūkam paziņojumā noteikts, ka: i) gan pārstrukturēšanas izmaksām, gan atbalsta apmēram jābūt ierobežotam; un ii) slogs pēc iespējas jādala esošajiem akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem.

| (150) | Parasti atbilstīga sloga sadale nozīmē, ka pēc tam, kad ar pašu kapitālu vispirms tiek segti zaudējumi, iemaksas veic hibrīdkapitāla turētāji un subordinētā parāda turētāji. Hibrīdkapitāla turētājiem un subordinētā parāda turētājiem jānodrošina iemaksas, lai pēc iespējas samazinātu kapitāla nepietiekamību. Šādas iemaksas var būt instrumentu pamatsummas konvertēšana pirmā līmeņa pamata kapitālā (20) vai daļēja norakstīšana. Ikvienā gadījumā juridisko iespēju robežās nedrīkst pieļaut naudas aizplūšanu no saņēmēja pie šādu vērtspapīru turētājiem. |
| --- | --- |

(150)

Parasti atbilstīga sloga sadale nozīmē, ka pēc tam, kad ar pašu kapitālu vispirms tiek segti zaudējumi, iemaksas veic hibrīdkapitāla turētāji un subordinētā parāda turētāji. Hibrīdkapitāla turētājiem un subordinētā parāda turētājiem jānodrošina iemaksas, lai pēc iespējas samazinātu kapitāla nepietiekamību. Šādas iemaksas var būt instrumentu pamatsummas konvertēšana pirmā līmeņa pamata kapitālā (20) vai daļēja norakstīšana. Ikvienā gadījumā juridisko iespēju robežās nedrīkst pieļaut naudas aizplūšanu no saņēmēja pie šādu vērtspapīru turētājiem.

| (151) | Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri norādītu, ka atbalsts pārsniedz līdzekļus, kādi nepieciešami, lai segtu ar NLB dzīvotspējas atgūšanu saistītās izmaksas. Kapitāla nepietiekamība, ko segs trešā rekapitalizācija, tika noteikta atbilstīgi AKP/ST. Aplēses par kapitāla iepludināšanu īpaši pamatojas uz aktīvu novērtējumu, kas parāda, ka šāds līmenis ir nepieciešams un pietiekams izdzīvošanai spriedzes situācijā. AKP/ST skaidrāk norādīja nepieciešamo kapitāla līmeni. Pateicoties trešās kapitalizācijas apmēram, banka varēs izpildīt regulējumā noteiktās kapitāla prasības un tirgus gaidas. Turklāt būs ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, lai ierobežotu pārmērīga kapitāla veidošanos bankā, un saskaņā ar šo mehānismu NLB būs jāmaksā dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu, kas aprēķinātas, ņemot vērā pārmērīgā kapitāla progresīvu procentos izteiktu daļu. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz minimālās regulējumā noteiktās kapitāla prasības, neļaus bankai sākt jaunu darbību, pirms nebūs veikta atmaksa valstij. |
| --- | --- |

(151)

Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri norādītu, ka atbalsts pārsniedz līdzekļus, kādi nepieciešami, lai segtu ar NLB dzīvotspējas atgūšanu saistītās izmaksas. Kapitāla nepietiekamība, ko segs trešā rekapitalizācija, tika noteikta atbilstīgi AKP/ST. Aplēses par kapitāla iepludināšanu īpaši pamatojas uz aktīvu novērtējumu, kas parāda, ka šāds līmenis ir nepieciešams un pietiekams izdzīvošanai spriedzes situācijā. AKP/ST skaidrāk norādīja nepieciešamo kapitāla līmeni. Pateicoties trešās kapitalizācijas apmēram, banka varēs izpildīt regulējumā noteiktās kapitāla prasības un tirgus gaidas. Turklāt būs ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, lai ierobežotu pārmērīga kapitāla veidošanos bankā, un saskaņā ar šo mehānismu NLB būs jāmaksā dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu, kas aprēķinātas, ņemot vērā pārmērīgā kapitāla progresīvu procentos izteiktu daļu. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz minimālās regulējumā noteiktās kapitāla prasības, neļaus bankai sākt jaunu darbību, pirms nebūs veikta atmaksa valstij.

| (152) | Neraugoties uz aizliegumu maksāt dividendes, lai NLB d.d. varētu saņemt dividendes no saviem meitasuzņēmumiem un novērst likviditātes uzkrāšanos meitasuzņēmumos, šie uzņēmumi drīkst maksāt dividendes. Tie var maksāt dividendes, ja NLB d.d. tieši vai netieši ir akciju kontrolpaketes turētājs un visu ārējo akcionāru kopējā līdzdalība uzņēmuma akcijās un balsstiesībās ir mazāka par [10–20] %. Komisija uzskata, ka, dodot iespēju meitasuzņēmumiem maksāt NLB d.d. dividendes, tiek veicināta atbalsta apmēra saglabāšana nepieciešamajā minimālajā līmenī, un tādējādi tiks nodrošināts noteikts elastīgums, lai efektīvi pārvaldītu NLB konsolidēto kapitālu un likviditāti un veicinātu atbalsta atmaksu. Tas, ka tādējādi daļu no dividendēm saņems arī meitasuzņēmumu mazākuma daļas akcionāri, liecina par samērīgu plašāku ietekmi salīdzinājumā ar šādiem ieguvumiem, īpaši ņemot vērā to, ka visiem akcionāriem, kas nav NLB d.d., faktiski tiek izmaksāta salīdzinoši neliela dividenžu summa, kas nepārsniedz vienu desmito daļu NLB d.d. faktiski saņemtās dividenžu summas. |
| --- | --- |

(152)

Neraugoties uz aizliegumu maksāt dividendes, lai NLB d.d. varētu saņemt dividendes no saviem meitasuzņēmumiem un novērst likviditātes uzkrāšanos meitasuzņēmumos, šie uzņēmumi drīkst maksāt dividendes. Tie var maksāt dividendes, ja NLB d.d. tieši vai netieši ir akciju kontrolpaketes turētājs un visu ārējo akcionāru kopējā līdzdalība uzņēmuma akcijās un balsstiesībās ir mazāka par [10–20] %. Komisija uzskata, ka, dodot iespēju meitasuzņēmumiem maksāt NLB d.d. dividendes, tiek veicināta atbalsta apmēra saglabāšana nepieciešamajā minimālajā līmenī, un tādējādi tiks nodrošināts noteikts elastīgums, lai efektīvi pārvaldītu NLB konsolidēto kapitālu un likviditāti un veicinātu atbalsta atmaksu. Tas, ka tādējādi daļu no dividendēm saņems arī meitasuzņēmumu mazākuma daļas akcionāri, liecina par samērīgu plašāku ietekmi salīdzinājumā ar šādiem ieguvumiem, īpaši ņemot vērā to, ka visiem akcionāriem, kas nav NLB d.d., faktiski tiek izmaksāta salīdzinoši neliela dividenžu summa, kas nepārsniedz vienu desmito daļu NLB d.d. faktiski saņemtās dividenžu summas.

| (153) | Pirmkārt, apņemšanās saistībā ar sloga sadali, iesaistot akcionārus un subordinētā parāda turētājus, atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(153)

Pirmkārt, apņemšanās saistībā ar sloga sadali, iesaistot akcionārus un subordinētā parāda turētājus, atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

| (154) | Saistībā ar šo Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas NLB (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) banka pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu, lai nodrošinātu atbilstību 2013. gada Banku darbības paziņojuma prasībām. Komisija atzinīgi vērtē to, ka ir panākta pēc iespējas lielāka subordinētā parāda turētāju iemaksa, tādējādi nodrošinot atbilstīgu sloga sadali. Valsts iepludinās kapitālu tikai pēc tam, kad būs pilnībā pabeigti norēķini ar subordinētā parāda turētājiem. Nodrošinot šādu secību, tiks panākts, ka vispirms visiem esošajiem subordinētā parāda turētājiem pilnībā jāveic iemaksas bankas pārstrukturēšanas izmaksās un tikai pēc tam iesaistās valsts. Tādējādi pēc trešās rekapitalizācijas valstij piederēs bankas akcijas 100 % apmērā salīdzinājumā ar 33,1 % pirms pirmās valsts veiktās kapitāla iepludināšanas. |
| --- | --- |

(154)

Saistībā ar šo Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas NLB (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) banka pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu, lai nodrošinātu atbilstību 2013. gada Banku darbības paziņojuma prasībām. Komisija atzinīgi vērtē to, ka ir panākta pēc iespējas lielāka subordinētā parāda turētāju iemaksa, tādējādi nodrošinot atbilstīgu sloga sadali. Valsts iepludinās kapitālu tikai pēc tam, kad būs pilnībā pabeigti norēķini ar subordinētā parāda turētājiem. Nodrošinot šādu secību, tiks panākts, ka vispirms visiem esošajiem subordinētā parāda turētājiem pilnībā jāveic iemaksas bankas pārstrukturēšanas izmaksās un tikai pēc tam iesaistās valsts. Tādējādi pēc trešās rekapitalizācijas valstij piederēs bankas akcijas 100 % apmērā salīdzinājumā ar 33,1 % pirms pirmās valsts veiktās kapitāla iepludināšanas.

| (155) | Otrkārt, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktu, maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts kapitālu, arī tiek panākta sloga sadale. |
| --- | --- |

(155)

Otrkārt, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktu, maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts kapitālu, arī tiek panākta sloga sadale.

| (156) | Komisija norāda, ka pirmā un otrā rekapitalizācija tika veikta par cenām, kas ir saderīgas ar sloga sadales principiem (21). Saistībā ar pārstrukturēšanas plānā iekļauto trešo rekapitalizāciju jāmin, ka banka pēc rekapitalizācijas piederēs valstij 100 % apmērā, līdz ar to tiek nodrošināta pēc iespējas lielāka sloga sadale. Komisija jau konstatējusi, ka par samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC tiek maksāta atbilstīga atlīdzība. |
| --- | --- |

(156)

Komisija norāda, ka pirmā un otrā rekapitalizācija tika veikta par cenām, kas ir saderīgas ar sloga sadales principiem (21). Saistībā ar pārstrukturēšanas plānā iekļauto trešo rekapitalizāciju jāmin, ka banka pēc rekapitalizācijas piederēs valstij 100 % apmērā, līdz ar to tiek nodrošināta pēc iespējas lielāka sloga sadale. Komisija jau konstatējusi, ka par samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC tiek maksāta atbilstīga atlīdzība.

| (157) | Treškārt, saistībā ar tādu no pārstrukturēšanas plāna izrietošu pārstrukturēšanas izmaksu segšanu, ko NLB panāks, veicot iekšējus pasākumus, NLB veiks pasākumus izmaksu samazināšanai, un to rezultātā pamatdarbības izmaksas samazināsies no EUR 368 miljoniem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [250–300] miljoniem 2017. gada 31. decembrī atbilstīgi bāzes scenārijam. Pārstrukturēšanas plānā arī noteikta aktīvu pārdošana vismaz [80–90] % apmērā no bankas nebanku darbībām. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai. |
| --- | --- |

(157)

Treškārt, saistībā ar tādu no pārstrukturēšanas plāna izrietošu pārstrukturēšanas izmaksu segšanu, ko NLB panāks, veicot iekšējus pasākumus, NLB veiks pasākumus izmaksu samazināšanai, un to rezultātā pamatdarbības izmaksas samazināsies no EUR 368 miljoniem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [250–300] miljoniem 2017. gada 31. decembrī atbilstīgi bāzes scenārijam. Pārstrukturēšanas plānā arī noteikta aktīvu pārdošana vismaz [80–90] % apmērā no bankas nebanku darbībām. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai.

| (158) | Ceturtkārt, papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija arī izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu saistībā ar kuponiem, iegādēm un reklāmu, kā arī agresīvu tirdzniecības praksi. |
| --- | --- |

(158)

Ceturtkārt, papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija arī izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu saistībā ar kuponiem, iegādēm un reklāmu, kā arī agresīvu tirdzniecības praksi.

| (159) | Komisija norāda, ka apņemšanos nemaksāt kuponus nepiemēro no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, ja, maksājot kuponus par šādiem no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, neveidojas juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā (22). Komisija piekrīt ierobežojumam saistībā ar aizliegumu maksāt kuponus, lai grupa varētu piesaistīt jaunu hibrīdkapitālu tirgū saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu. Pateicoties subordinēto vērtspapīru emisijai pēc šī lēmuma pieņemšanas, banka varēs piesaistīt papildu finansējumu un hibrīdkapitālu, tajā pašā laikā nerosinot kuponu maksājumus par esošiem vērtspapīriem, īpaši jau pastāvošu subordinēto parādu. Izmantojot ierobežojumu aizliegumam maksāt kuponus, banka varēs emitēt papildu pirmā līmeņa kapitālu saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, un tas var samazināt tai nepieciešamo kapitālu pašu kapitāla veidā. Saistībā ar šo jāatceras, ka, lai parāda instrumenti būtu atbilstīgi iekļaušanai pirmā līmeņa kapitālā saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, kuponiem jābūt fakultatīviem, nevis obligātiem. Visbeidzot, šajā gadījumā var norādīt arī to, ka pēc NLB pašu kapitāla un neatmaksātā subordinētā parāda pilnīgas norakstīšanas bankai nebūs ne pašu kapitāla, ne subordinētā parāda. Ierobežojums aizliegumam maksāt kuponus neapdraud aizlieguma lietderīgo ietekmi, kā tas paredzēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, jo NLB izteiktā apņemšanās par to, ka kuponu maksājums par jauniem instrumentiem neradīs juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par jau pastāvošiem NLB vērtspapīriem, neļaus nevajadzīgi aizplūst kapitālam. |
| --- | --- |

(159)

Komisija norāda, ka apņemšanos nemaksāt kuponus nepiemēro no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, ja, maksājot kuponus par šādiem no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, neveidojas juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā (22). Komisija piekrīt ierobežojumam saistībā ar aizliegumu maksāt kuponus, lai grupa varētu piesaistīt jaunu hibrīdkapitālu tirgū saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu. Pateicoties subordinēto vērtspapīru emisijai pēc šī lēmuma pieņemšanas, banka varēs piesaistīt papildu finansējumu un hibrīdkapitālu, tajā pašā laikā nerosinot kuponu maksājumus par esošiem vērtspapīriem, īpaši jau pastāvošu subordinēto parādu. Izmantojot ierobežojumu aizliegumam maksāt kuponus, banka varēs emitēt papildu pirmā līmeņa kapitālu saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, un tas var samazināt tai nepieciešamo kapitālu pašu kapitāla veidā. Saistībā ar šo jāatceras, ka, lai parāda instrumenti būtu atbilstīgi iekļaušanai pirmā līmeņa kapitālā saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, kuponiem jābūt fakultatīviem, nevis obligātiem. Visbeidzot, šajā gadījumā var norādīt arī to, ka pēc NLB pašu kapitāla un neatmaksātā subordinētā parāda pilnīgas norakstīšanas bankai nebūs ne pašu kapitāla, ne subordinētā parāda. Ierobežojums aizliegumam maksāt kuponus neapdraud aizlieguma lietderīgo ietekmi, kā tas paredzēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, jo NLB izteiktā apņemšanās par to, ka kuponu maksājums par jauniem instrumentiem neradīs juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par jau pastāvošiem NLB vērtspapīriem, neļaus nevajadzīgi aizplūst kapitālam.

| (160) | Attiecīgi sloga sadale saistībā ar pašu kapitālu, hibrīdkapitāla un subordinētā parāda turētājiem, izmaksu samazināšanu, aktīvu pārdošanu un atbilstīgu atlīdzību par atbalstu ir pietiekams NLB pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(160)

Attiecīgi sloga sadale saistībā ar pašu kapitālu, hibrīdkapitāla un subordinētā parāda turētājiem, izmaksu samazināšanu, aktīvu pārdošanu un atbilstīgu atlīdzību par atbalstu ir pietiekams NLB pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās.

| (161) | Šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina atbilstīgu pašu ieguldījumu un sloga sadali. |
| --- | --- |

(161)

Šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina atbilstīgu pašu ieguldījumu un sloga sadali.

iii)   Pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļojumus

| (162) | Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā noteikta prasība pārstrukturēšanas plānā iekļaut pasākumus, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Šādi pasākumi jāizstrādā īpaši, lai tie novērstu izkropļojumus tirgū, kurā saņēmējbanka darbojas pēc pārstrukturēšanas. Šādu pasākumu raksturs un forma ir atkarīgi no diviem kritērijiem: pirmkārt, atbalsta apmēra un atbalsta piešķiršanas nosacījumiem un apstākļiem un, otrkārt, tā tirgus raksturojuma, kurā saņēmējs darbosies. Turklāt Komisijai jāņem vērā saņēmēja paša ieguldījuma apmērs un sloga sadale pārstrukturēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(162)

Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā noteikta prasība pārstrukturēšanas plānā iekļaut pasākumus, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Šādi pasākumi jāizstrādā īpaši, lai tie novērstu izkropļojumus tirgū, kurā saņēmējbanka darbojas pēc pārstrukturēšanas. Šādu pasākumu raksturs un forma ir atkarīgi no diviem kritērijiem: pirmkārt, atbalsta apmēra un atbalsta piešķiršanas nosacījumiem un apstākļiem un, otrkārt, tā tirgus raksturojuma, kurā saņēmējs darbosies. Turklāt Komisijai jāņem vērā saņēmēja paša ieguldījuma apmērs un sloga sadale pārstrukturēšanas perioda laikā.

| (163) | NLB ir saņēmusi valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā un samazinātas vērtības aktīvu pasākuma veidā, un atbalsta apmērs nepārsniedz EUR 2,321 miljardu, kas ir līdzvērtīgi 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem (23). Ir nepieciešama atbilstīga atlīdzība par atbalstu un ir jāīsteno pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, īpaši ņemot vērā salīdzinoši lielo atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(163)

NLB ir saņēmusi valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā un samazinātas vērtības aktīvu pasākuma veidā, un atbalsta apmērs nepārsniedz EUR 2,321 miljardu, kas ir līdzvērtīgi 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem (23). Ir nepieciešama atbilstīga atlīdzība par atbalstu un ir jāīsteno pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, īpaši ņemot vērā salīdzinoši lielo atbalsta apmēru.

| (164) | Pirmais pasākums, kas ierobežos konkurences izkropļojumus, ir NLB piederošo [...] daļu pārdošana. Pārdodot savu [...] daļu, samazināsies NLB tirgus daļa [...]. Pārdodot NLB piederošās [...] daļas, tiks arī veicināta NLB tirgus daļas ierobežošana un tirgus atvēršana konkurentiem. |
| --- | --- |

(164)

Pirmais pasākums, kas ierobežos konkurences izkropļojumus, ir NLB piederošo [...] daļu pārdošana. Pārdodot savu [...] daļu, samazināsies NLB tirgus daļa [...]. Pārdodot NLB piederošās [...] daļas, tiks arī veicināta NLB tirgus daļas ierobežošana un tirgus atvēršana konkurentiem.

| (165) | NLB mazāka klātbūtne tirgū aizdevumu jomā uzņēmumiem būvniecības nozarē, transporta nozarē un finanšu pārvaldītājsabiedrībām tiek panākta, pateicoties tam, ka ik gadu tiek ierobežoti riska svērtie aktīvi šajās nozarēs. |
| --- | --- |

(165)

NLB mazāka klātbūtne tirgū aizdevumu jomā uzņēmumiem būvniecības nozarē, transporta nozarē un finanšu pārvaldītājsabiedrībām tiek panākta, pateicoties tam, ka ik gadu tiek ierobežoti riska svērtie aktīvi šajās nozarēs.

| (166) | Turklāt NLB vairs neveiks noteiktu uzņēmējdarbību Slovēnijā un ārvalstīs (tas attiecas uz līzingu, faktūrkreditēšanu, eksporta bezregresa finansēšanu un darbību, kas nav pamatdarbība), tādējādi tiks turpmāk veicināti ierobežojumi iespējamai plašākai ietekmei, ko rada valsts atbalsta piešķiršana darbībām, kas nav banku pamatdarbība. |
| --- | --- |

(166)

Turklāt NLB vairs neveiks noteiktu uzņēmējdarbību Slovēnijā un ārvalstīs (tas attiecas uz līzingu, faktūrkreditēšanu, eksporta bezregresa finansēšanu un darbību, kas nav pamatdarbība), tādējādi tiks turpmāk veicināti ierobežojumi iespējamai plašākai ietekmei, ko rada valsts atbalsta piešķiršana darbībām, kas nav banku pamatdarbība.

| (167) | NLB arī turpmāk darbosies apstākļos, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Tā kā NLB ir banka, kuras darbība ir koncentrēta vienā konkrētā finanšu jomā, tai ir pastiprināta riska pārvaldība un pārvaldības politika, kā arī efektīvāka kreditēšanas politika un spēcīgs cenu noteikšanas mehānisms, lai panāktu kapitāla atdevi [10–20] % apmērā jauniem aizdevumiem 2017. gada 31. decembrī, banka nenodrošinās pārmērīgi izdevīgus nosacījumus saviem klientiem. Šie elementi veicina NLB dzīvotspēju, bet arī ierobežo konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(167)

NLB arī turpmāk darbosies apstākļos, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Tā kā NLB ir banka, kuras darbība ir koncentrēta vienā konkrētā finanšu jomā, tai ir pastiprināta riska pārvaldība un pārvaldības politika, kā arī efektīvāka kreditēšanas politika un spēcīgs cenu noteikšanas mehānisms, lai panāktu kapitāla atdevi [10–20] % apmērā jauniem aizdevumiem 2017. gada 31. decembrī, banka nenodrošinās pārmērīgi izdevīgus nosacījumus saviem klientiem. Šie elementi veicina NLB dzīvotspēju, bet arī ierobežo konkurences izkropļojumus.

| (168) | Slovēnija izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu veikt iegādes, un tas nodrošina, ka NLB neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunas uzņēmējdarbības iegādei. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj NLB maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz regulējumā noteiktās kapitāla prasības vai citas reglamentējošas prasības, neļaus bankai iesaistīties jaunā uzņēmējdarbībā pirms līdzekļu atmaksāšanas valstij. |
| --- | --- |

(168)

Slovēnija izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu veikt iegādes, un tas nodrošina, ka NLB neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunas uzņēmējdarbības iegādei. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj NLB maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz regulējumā noteiktās kapitāla prasības vai citas reglamentējošas prasības, neļaus bankai iesaistīties jaunā uzņēmējdarbībā pirms līdzekļu atmaksāšanas valstij.

| (169) | Papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija izteikusi apņemšanos arī noteikt uzvedības ierobežojumus, lai nepieļautu konkurences izkropļojumus. Komisija atzinīgi vērtē aizliegumu saistībā ar reklāmu par valsts atbalstu un agresīvu tirdzniecības praksi, tādējādi NLB nevar izmantot atbalstu konkurenci kropļojošai darbībai tirgū. |
| --- | --- |

(169)

Papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija izteikusi apņemšanos arī noteikt uzvedības ierobežojumus, lai nepieļautu konkurences izkropļojumus. Komisija atzinīgi vērtē aizliegumu saistībā ar reklāmu par valsts atbalstu un agresīvu tirdzniecības praksi, tādējādi NLB nevar izmantot atbalstu konkurenci kropļojošai darbībai tirgū.

| (170) | Minētie pasākumi un apņemšanās ir pietiekami drošības pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, ņemot vērā NLB piešķirtā atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(170)

Minētie pasākumi un apņemšanās ir pietiekami drošības pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, ņemot vērā NLB piešķirtā atbalsta apmēru.

8.2.4.   Pārstrukturēšanas plāna uzraudzība

| (171) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, 5. iedaļu pastāv prasības regulāri sniegt ziņojumus, lai Komisija var pārbaudīt, ka pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstīgi īstenots. Slovēnija iecels pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, un tas reizi pusgadā sniegs Komisijai uzraudzības ziņojumus. |
| --- | --- |

(171)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, 5. iedaļu pastāv prasības regulāri sniegt ziņojumus, lai Komisija var pārbaudīt, ka pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstīgi īstenots. Slovēnija iecels pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, un tas reizi pusgadā sniegs Komisijai uzraudzības ziņojumus.

| (172) | Lai nodrošinātu pārstrukturēšanas plāna atbilstīgu īstenošanu visā tā darbības laikā, Slovēnijas iestādes veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka NLB pilda nosacījumu sarakstā norādītās apņemšanās. |
| --- | --- |

(172)

Lai nodrošinātu pārstrukturēšanas plāna atbilstīgu īstenošanu visā tā darbības laikā, Slovēnijas iestādes veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka NLB pilda nosacījumu sarakstā norādītās apņemšanās.

| (173) | Turklāt neatkarīgs un pietiekami kvalificēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, pastāvīgi uzraudzīs, lai pārstrukturēšanas plāns tiek pareizi īstenots un pilnībā un pareizi tiek īstenotas visas šī lēmuma pielikumā pievienotajā nosacījumu sarakstā iekļautās apņemšanās. Pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, būs neierobežota piekļuve visai informācijai, kas tam nepieciešama šī lēmuma īstenošanas uzraudzībai. Komisija vai pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, var pieprasīt, lai NLB sniedz skaidrojumus. Slovēnija un NLB pilnībā sadarbosies ar Komisiju un pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, visos ar uzraudzību saistītos jautājumos. |
| --- | --- |

(173)

Turklāt neatkarīgs un pietiekami kvalificēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, pastāvīgi uzraudzīs, lai pārstrukturēšanas plāns tiek pareizi īstenots un pilnībā un pareizi tiek īstenotas visas šī lēmuma pielikumā pievienotajā nosacījumu sarakstā iekļautās apņemšanās. Pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, būs neierobežota piekļuve visai informācijai, kas tam nepieciešama šī lēmuma īstenošanas uzraudzībai. Komisija vai pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, var pieprasīt, lai NLB sniedz skaidrojumus. Slovēnija un NLB pilnībā sadarbosies ar Komisiju un pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, visos ar uzraudzību saistītos jautājumos.

8.2.5.   Secinājums un sāktās procedūras izbeigšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu

| (174) | Komisija norāda, ka Slovēnijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilstīgi risina tādus jautājumus kā dzīvotspēja (tostarp uzņēmuma pārvaldība), sloga sadale un konkurences izkropļojumi un ir salāgots ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(174)

Komisija norāda, ka Slovēnijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilstīgi risina tādus jautājumus kā dzīvotspēja (tostarp uzņēmuma pārvaldība), sloga sadale un konkurences izkropļojumi un ir salāgots ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

| (175) | Tādēļ Komisija atsauc bažas par pārstrukturēšanas plāna saderīgumu, ko tā paudusi otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru. |
| --- | --- |

(175)

Tādēļ Komisija atsauc bažas par pārstrukturēšanas plāna saderīgumu, ko tā paudusi otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

9.   SECINĀJUMS

| (176) | Komisija secina, ka pirmā, otrā un trešā valsts rekapitalizācija par labu NLB un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir pārstrukturēšanas atbalsts par labu NLB. |
| --- | --- |

(176)

Komisija secina, ka pirmā, otrā un trešā valsts rekapitalizācija par labu NLB un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir pārstrukturēšanas atbalsts par labu NLB.

| (177) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi, ko veido pirmā, otrā un trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, var palīdzēt NLB atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir pietiekami saistībā ar sloga sadali un atbilstīgi un samērīgi, lai kompensētu attiecīgo atbalsta pasākumu radīto tirgus kropļojumu ietekmi. Tādēļ Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst kritērijiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Tādēļ var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tādēļ pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam, |
| --- | --- |

(177)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi, ko veido pirmā, otrā un trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, var palīdzēt NLB atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir pietiekami saistībā ar sloga sadali un atbilstīgi un samērīgi, lai kompensētu attiecīgo atbalsta pasākumu radīto tirgus kropļojumu ietekmi. Tādēļ Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst kritērijiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Tādēļ var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tādēļ pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pārstrukturēšanas atbalsts, ko Slovēnijas Republika piešķīrusi NLB un ko veido pirmā rekapitalizācija EUR 250 miljonu apmērā, otrā rekapitalizācija EUR 382,9 miljonu apmērā, trešā rekapitalizācija EUR 1558 miljonu apmērā un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ar atbalsta elementu EUR 130 miljonu apmērā, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

Pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu un pielikumā norādītās apņemšanās.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas lēmums – Slovēnija, valsts atbalsts SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N), NLB otrā rekapitalizācija, un SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N), NLB pārstrukturēšana (OV C 361, 22.11.2012., 18. lpp.).

1

NLB

NLB

(2)  Komisijas lēmums par valsts atbalstu SA.32261 (11/N), Glābšanas rekapitalizācija par labu bankai NLB (OV C 189, 29.6.2011., 2. lpp.).

2

NLB

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Kapitāla nepietiekamība sevī ietver ietekmi uz kapitālu, ko rada aktīvu nodošana banku aktīvu valsts pārvaldītājsabiedrībai (turpmāk “BAMC”).

5

BAMC

(6)  Skatīt sīki izstrādāto aprakstu pirmajā lēmumā veikt glābšanu, 16.–22. apsvērumā.

6

(7)  Skatīt sīki izstrādāto aprakstu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru, 23.–31. apsvērumā.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

8

(9)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Konfidenciāla informācija.

10

(11)  Piemēram, izmantojot teorētisko iepriekšējo tiesību cenu (turpmāk “TERP”).

11

TERP

(12)  Pārstrukturēšanas plānā ietvertajās NLB finanšu prognozēs nav ņemta vērā ietekme, ko rada kapitāla atmaksāšanas mehānisms.

12

NLB

(13)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Skatīt 91.–104. apsvērumu 2012. gada 2. jūlija otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

14

(15)  Skatīt 97. apsvērumu 2012. gada 2. jūlija otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

15

(16)  Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

16

(17)  Skatīt 34.–41. apsvērumu pirmajā lēmumā veikt glābšanu un 61.–66. apsvērumu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

17

(18)  Paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (“2008. gada Banku darbības paziņojums”) (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.); Paziņojums par finanšu iestāžu rekapitalizāciju pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (“Rekapitalizācijas paziņojums”) (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.); Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums; Pārstrukturēšanas paziņojums; Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2010. gada Paziņojums par termiņa pagarinājumu”) (OV C 329, 7.12.2010., 7. lpp.) un Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2011. gada Paziņojums par termiņa pagarinājumu”) (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

18

(19)  Skatīt, piemēram, Glābšanas rekapitalizācija par labu NLB SA.32261 (11/N); NLB otrā rekapitalizācija un pārstrukturēšana SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N), SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) un NKBM rekapitalizācija SA.35709 (OV C 162, 7.6.2013., 5. lpp.).

19

NLB

NLB

NKBM

(20)  Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. pantā.

20

(21)  Skatīt 50.–63. apsvērumu pirmajā lēmumā veikt glābšanu un 73.–88. apsvērumu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

21

(22)  Citi lēmumi attiecas uz līdzīgu izteiktu apņemšanos gadījumiem: skatīt 218. apsvērumu Komisijas lēmumā lietā par Royal Bank of Scotland pārstrukturēšanu un līdzdalību aktīvu aizsardzības shēmā, C(2009) 10112 galīgā redakcija (OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp.), 165. apsvērumu Komisijas lēmumā lietā par Lloyds banku grupas pārstrukturēšanu, C(2009) 9087 galīgā redakcija (OV C 46, 24.2.2010., 2. lpp.).

22

Royal Bank of Scotland

Lloyds

(23)  Riska svērtie aktīvi 2012. gada decembrī.

23

---

PIELIKUMS

APŅEMŠANĀS, KAS TIKA IZTEIKTAS EIROPAS KOMISIJAI

Slovēnijas Republika (“Slovēnija”) nodrošina, ka NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi (“
  NLB
  ”) īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2013. gada 7. janvārī un grozīts attiecīgi 2013. gada 25. februārī un 2013. gada novembrī un decembrī. Saistībā ar šo Slovēnija izsaka apņemšanos jo īpaši īstenot pasākumus un darbības un sasniegt turpmāk minētos mērķus (“apņemšanās”), kas ir pārstrukturēšanas plāna neatņemama daļa.

Apņemšanās stājas spēkā datumā, kad Eiropas Komisija (“Komisija”) pieņem lēmumu apstiprināt pārstrukturēšanas plānu.

Pārstrukturēšanas periods beidzas 2017. gada 31. decembrī. Apņemšanās tiek piemērotas visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien atsevišķas apņemšanās nenosaka citādi.

| 1. | [bilances samazināšana] Atbilstīgi pārstrukturēšanas plāna saturam NLB samazinās grupas bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim, būtiski nemainot bilanci reglamentējošos vispārīgos nosacījumus un bilances kopsummai būtisko tiesisko vidi. |
| --- | --- |

1.

[bilances samazināšana] Atbilstīgi pārstrukturēšanas plāna saturam NLB samazinās grupas bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim, būtiski nemainot bilanci reglamentējošos vispārīgos nosacījumus un bilances kopsummai būtisko tiesisko vidi.

| 2. | [izmaksu samazināšana]
  NLB darbības izmaksas 2012. gadā bija EUR 368 miljoni grupas līmenī. NLB samazinās savas darbības izmaksas grupas līmenī (izņemot vienreizējas ārkārtas izmaksas, kas nerodas periodiski, t. i., pārstrukturēšanas izdevumus), lai panāktu, ka izmaksu attiecība pret ienākumiem ir mazāka par 55 % vai, ja izmaksu attiecība pret ienākumiem pārsniedz [50–60] %, līdz EUR [300–350] miljoniem līdz 2014. gada beigām, EUR [300–350] miljoniem līdz 2015. gada beigām, EUR [250–300] miljoniem līdz 2016. gada beigām un EUR [250–300] miljoniem līdz 2017. gada beigām.
  Ja gada inflācija pārsniegs 2,5 % no darbības izmaksām laikā no 2013. līdz 2017. gadam, mērķi tiks koriģēti, ņemot vērā starpību starp inflācijas līmeņa prognozēm pārstrukturēšanas plānā un faktisko inflāciju konkrētā gadā. |
| --- | --- |

2.

[izmaksu samazināšana]
  NLB darbības izmaksas 2012. gadā bija EUR 368 miljoni grupas līmenī. NLB samazinās savas darbības izmaksas grupas līmenī (izņemot vienreizējas ārkārtas izmaksas, kas nerodas periodiski, t. i., pārstrukturēšanas izdevumus), lai panāktu, ka izmaksu attiecība pret ienākumiem ir mazāka par 55 % vai, ja izmaksu attiecība pret ienākumiem pārsniedz [50–60] %, līdz EUR [300–350] miljoniem līdz 2014. gada beigām, EUR [300–350] miljoniem līdz 2015. gada beigām, EUR [250–300] miljoniem līdz 2016. gada beigām un EUR [250–300] miljoniem līdz 2017. gada beigām.

Ja gada inflācija pārsniegs 2,5 % no darbības izmaksām laikā no 2013. līdz 2017. gadam, mērķi tiks koriģēti, ņemot vērā starpību starp inflācijas līmeņa prognozēm pārstrukturēšanas plānā un faktisko inflāciju konkrētā gadā.

| 3. | [līdzdalības pārdošana] Cita starpā NLB turējumā ir līdzdalība šādos uzņēmumos:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

3.

[līdzdalības pārdošana] Cita starpā NLB turējumā ir līdzdalība šādos uzņēmumos:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

2012. gada 31. decembrī pārdošanai plānoto līdzdalību kopējā aktīvu vērtība bija EUR [100–150] miljoni.

| 3.1. | Minētās līdzdalības jāpārdod vai jānodrošina to pārdošana tādā mērā, lai to aktīvu vērtība tiktu samazināta par vismaz [40–50] % (t. i., līdz vismaz EUR [70–80] miljoniem) līdz 2015. gada 31. decembrim un par vismaz [80–90] % (t. i., līdz vismaz EUR [20–30] miljoniem) līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

3.1.

Minētās līdzdalības jāpārdod vai jānodrošina to pārdošana tādā mērā, lai to aktīvu vērtība tiktu samazināta par vismaz [40–50] % (t. i., līdz vismaz EUR [70–80] miljoniem) līdz 2015. gada 31. decembrim un par vismaz [80–90] % (t. i., līdz vismaz EUR [20–30] miljoniem) līdz 2016. gada 31. decembrim.

| 3.2. | Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad NLB noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB. |
| --- | --- |

3.2.

Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad NLB noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB.

| 3.3. | Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2015. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, jāīsteno tūlītēji korektīvi pasākumi un par tiem jāinformē Komisija. |
| --- | --- |

3.3.

Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2015. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, jāīsteno tūlītēji korektīvi pasākumi un par tiem jāinformē Komisija.

| 3.4. | Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2016. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības vai atlikušās līdzdalības. |
| --- | --- |

3.4.

Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2016. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības vai atlikušās līdzdalības.

| 3.5. | Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās. |
| --- | --- |

3.5.

Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās.

| 4. | [meitasuzņēmumu, kas neveic pamatdarbību, pārdošana]
  NLB d.d. ir arī līdzdalība šādos meitasuzņēmumos, kas neveic pamatdarbību:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

4.

[meitasuzņēmumu, kas neveic pamatdarbību, pārdošana]
  NLB d.d. ir arī līdzdalība šādos meitasuzņēmumos, kas neveic pamatdarbību:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

2012. gada 31. decembrī ar pamatdarbību nesaistītu līdzdalību kopējo aktīvu vērtība bija EUR [950–1 000] miljoni.

| 4.1. | Minētās līdzdalības jāpārdod (t. i., jāpārdod vai jālikvidē) vai jānodrošina to pārdošana tādā apmērā, lai šo līdzdalību aktīvu vērtība tiktu samazināta par vismaz [40–50] % (t. i., līdz vismaz EUR [550–600] miljoniem) līdz 2015. gada 31. decembrim un par vismaz [80–90] % (t. i., līdz vismaz EUR [150–200] miljoniem) līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

4.1.

Minētās līdzdalības jāpārdod (t. i., jāpārdod vai jālikvidē) vai jānodrošina to pārdošana tādā apmērā, lai šo līdzdalību aktīvu vērtība tiktu samazināta par vismaz [40–50] % (t. i., līdz vismaz EUR [550–600] miljoniem) līdz 2015. gada 31. decembrim un par vismaz [80–90] % (t. i., līdz vismaz EUR [150–200] miljoniem) līdz 2016. gada 31. decembrim.

| 4.2. | Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad attiecīgais uzņēmums ir likvidēts vai NLB d.d. ir noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB. |
| --- | --- |

4.2.

Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad attiecīgais uzņēmums ir likvidēts vai NLB d.d. ir noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB.

| 4.3. | Tādu līdzdalību komercdarbība, kuras nav pārdotas iepriekš i) punktā noteiktajā termiņā, piemēram, saistībā ar nepabeigtu tiesas procesu vai strīdu ar citiem akcionāriem, tiek izbeigta saskaņā ar pamatā esošās uzņēmējdarbības ilgumu un raksturu. Netiks veikta jauna uzņēmējdarbība (izņemot esošu saistību piespiedu pagarināšanu). Šādā gadījumā attiecīgo pārdošanu uzskata par pabeigtu, ja kādas konkrētas līdzdalības kopējie aktīvi ir samazināti līdz 10 % salīdzinājumā ar līdzdalības kopējiem aktīviem 2012. gada 31. decembrī, ir sākta statūtos noteiktā oficiālā likvidēšanas procedūra vai attiecīgā meitasuzņēmuma kapitāla prasības konsolidētā veidā nepārsniedz kopsummu, kas ir EUR 5 miljoni. |
| --- | --- |

4.3.

Tādu līdzdalību komercdarbība, kuras nav pārdotas iepriekš i) punktā noteiktajā termiņā, piemēram, saistībā ar nepabeigtu tiesas procesu vai strīdu ar citiem akcionāriem, tiek izbeigta saskaņā ar pamatā esošās uzņēmējdarbības ilgumu un raksturu. Netiks veikta jauna uzņēmējdarbība (izņemot esošu saistību piespiedu pagarināšanu). Šādā gadījumā attiecīgo pārdošanu uzskata par pabeigtu, ja kādas konkrētas līdzdalības kopējie aktīvi ir samazināti līdz 10 % salīdzinājumā ar līdzdalības kopējiem aktīviem 2012. gada 31. decembrī, ir sākta statūtos noteiktā oficiālā likvidēšanas procedūra vai attiecīgā meitasuzņēmuma kapitāla prasības konsolidētā veidā nepārsniedz kopsummu, kas ir EUR 5 miljoni.

| 4.4. | Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2015. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, jāīsteno tūlītēji korektīvi pasākumi un par tiem jāinformē Komisija. |
| --- | --- |

4.4.

Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2015. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, jāīsteno tūlītēji korektīvi pasākumi un par tiem jāinformē Komisija.

| 4.5. | Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2016. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst iepriekš 4.2. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.5.

Ja NLB nenodrošina, ka tiek sasniegts 2016. gadam noteiktais aktīvu samazināšanas mērķis, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst iepriekš 4.2. punktā noteiktajām prasībām.

| 4.6. | Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās. |
| --- | --- |

4.6.

Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās.

| 5. | [līdzdalības pārdošana kopuzņēmumos]
  NLB d.d. līdz [...] pārdos savu līdzdalību kopuzņēmumos šādos uzņēmumos:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

5.

[līdzdalības pārdošana kopuzņēmumos]
  NLB d.d. līdz [...] pārdos savu līdzdalību kopuzņēmumos šādos uzņēmumos:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| 5.1. | Līdzdalības pārdošanu minētajos kopuzņēmumos uzskata par pabeigtu, kad: i) NLB ir noslēgusi saistošu līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB; un ii) īpašumtiesības kopuzņēmumā ir samazinātas līdz [...] %. |
| --- | --- |

5.1.

Līdzdalības pārdošanu minētajos kopuzņēmumos uzskata par pabeigtu, kad: i) NLB ir noslēgusi saistošu līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB; un ii) īpašumtiesības kopuzņēmumā ir samazinātas līdz [...] %.

| 5.2. | Ja NLB līdz [...] nav noslēgusi saistošus pirkuma līgumus par katru minēto līdzdalību vai nav samazinājusi īpašumtiesības līdz [...] %, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst iepriekš 5.1. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.

Ja NLB līdz [...] nav noslēgusi saistošus pirkuma līgumus par katru minēto līdzdalību vai nav samazinājusi īpašumtiesības līdz [...] %, NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst iepriekš 5.1. punktā noteiktajām prasībām.

| 5.3. | Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās. |
| --- | --- |

5.3.

Ikvienā gadījumā līdzdalības tiek pārdotas tā, kā ir izteiktas apņemšanās.

| 6. | [līdzdalības pārdošana bankās]
  NLB d.d. līdz [...] pārdos savu līdzdalību [...]. Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad NLB ir noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst šādām prasībām: i) tie ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB; ii) tiem ir finanšu līdzekļi, pierādīta pieredze un stimuls uzturēt un attīstīt iegūto uzņēmējdarbību un/vai uzņēmumus kā dzīvotspējīgu un aktīvu konkurējošu spēku; iii) nerada prima facie bažas par konkurenci vai risku, ka apņemšanās netiks izpildītas noteiktajā termiņā, un jo īpaši pamatoti tiek gaidīts, ka šādi pircēji iegūs visas nepieciešamās atļaujas no attiecīgajām regulējošajām iestādēm iegādāties attiecīgo uzņēmējdarbību. Ja NLB d.d. līdz [...] nav noslēgusi saistošus pirkuma līgumus par savu līdzdalību [...], NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst 6. punktā iepriekš minētajām prasībām, un ne par minimālo cenu. |
| --- | --- |

6.

[līdzdalības pārdošana bankās]
  NLB d.d. līdz [...] pārdos savu līdzdalību [...]. Līdzdalības pārdošanu uzskata par pabeigtu, kad NLB ir noslēgusi saistošu pirkuma līgumu par attiecīgo līdzdalību ar vienu vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst šādām prasībām: i) tie ir neatkarīgi un nav saistīti ar NLB; ii) tiem ir finanšu līdzekļi, pierādīta pieredze un stimuls uzturēt un attīstīt iegūto uzņēmējdarbību un/vai uzņēmumus kā dzīvotspējīgu un aktīvu konkurējošu spēku; iii) nerada prima facie bažas par konkurenci vai risku, ka apņemšanās netiks izpildītas noteiktajā termiņā, un jo īpaši pamatoti tiek gaidīts, ka šādi pircēji iegūs visas nepieciešamās atļaujas no attiecīgajām regulējošajām iestādēm iegādāties attiecīgo uzņēmējdarbību. Ja NLB d.d. līdz [...] nav noslēgusi saistošus pirkuma līgumus par savu līdzdalību [...], NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas tiek iecelts atbilstīgi 19. punktam), īpašu mandātu līdz [...] pārdot minētās līdzdalības (vai atlikušās līdzdalības) vienam vai vairākiem pircējiem, kuri atbilst 6. punktā iepriekš minētajām prasībām, un ne par minimālo cenu.

| 6.1. | NLB d.d. līdz [...] pilnībā pārdos arī savu līdzdalību [...]. Ja NLB d.d. līdzdalība [...] nav pilnībā pārdota līdz [...], NLB d.d. pēc savas iniciatīvas ierosinās, pilnībā atbalstīs, balsos par un īstenos jebkādu pasākumu, lēmumu vai akcionāru lēmumu, kas ir nepieciešams, lai sāktu [...] izstumšanu, sākot no [...] līdz kredītportfeļa likvidēšanai (maksimālais laiks ir trīs gadi). Ikvienā gadījumā NLB d.d. ierosinās pēc savas iniciatīvas, pilnībā atbalstīs, balsos par un īstenos jebkādu pasākumu, lēmumu vai akcionāru lēmumu, kas ir nepieciešams, lai [...] nesāktu jaunu aizdevumu piešķiršanu līdz [...]. |
| --- | --- |

6.1.

NLB d.d. līdz [...] pilnībā pārdos arī savu līdzdalību [...]. Ja NLB d.d. līdzdalība [...] nav pilnībā pārdota līdz [...], NLB d.d. pēc savas iniciatīvas ierosinās, pilnībā atbalstīs, balsos par un īstenos jebkādu pasākumu, lēmumu vai akcionāru lēmumu, kas ir nepieciešams, lai sāktu [...] izstumšanu, sākot no [...] līdz kredītportfeļa likvidēšanai (maksimālais laiks ir trīs gadi). Ikvienā gadījumā NLB d.d. ierosinās pēc savas iniciatīvas, pilnībā atbalstīs, balsos par un īstenos jebkādu pasākumu, lēmumu vai akcionāru lēmumu, kas ir nepieciešams, lai [...] nesāktu jaunu aizdevumu piešķiršanu līdz [...].

| 7. | [kreditēšanas darbības samazināšana un [...] slēgšana]
  NLB d.d. samazinās savu klātbūtni tirgū šādi:






  a) | līdz [...] slēgs [...]; |
| --- | --- | --- |

7.

[kreditēšanas darbības samazināšana un [...] slēgšana]
  NLB d.d. samazinās savu klātbūtni tirgū šādi:

a)

līdz [...] slēgs [...];

| b) | samazinās kreditēšanas darbību Slovēnijā ar:






  b.1) | finanšu pārvaldītājsabiedrībām [SIC kodi 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [500–550] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:










  2013. gada beigas | 2014. gada beigas | 2015. gada beigas | 2016. gada beigas | 2017. gada vidus | 2017. gada beigas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b)

samazinās kreditēšanas darbību Slovēnijā ar:

b.1)

finanšu pārvaldītājsabiedrībām [SIC kodi 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [500–550] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:

2013. gada beigas

2014. gada beigas

2015. gada beigas

2016. gada beigas

2017. gada vidus

2017. gada beigas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b.2) | klientiem, kas ir uzņēmumi transporta nozarē un kuru riska darījums pārsniedz EUR 1 miljonu [SIC kodi 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [100–150] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:










  2013. gada beigas | 2014. gada beigas | 2015. gada beigas | 2016. gada beigas | 2017. gada vidus | 2017. gada beigas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b.2)

klientiem, kas ir uzņēmumi transporta nozarē un kuru riska darījums pārsniedz EUR 1 miljonu [SIC kodi 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [100–150] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:

2013. gada beigas

2014. gada beigas

2015. gada beigas

2016. gada beigas

2017. gada vidus

2017. gada beigas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b.3) | klientiem, kas ir uzņēmumi būvniecības nozarē un kuru riska darījums pārsniedz EUR 5 miljonus [SIC kodi 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [900–950] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:










  2013. gada beigas | 2014. gada beigas | 2015. gada beigas | 2016. gada beigas | 2017. gada vidus | 2017. gada beigas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b.3)

klientiem, kas ir uzņēmumi būvniecības nozarē un kuru riska darījums pārsniedz EUR 5 miljonus [SIC kodi 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; riska svērtie aktīvi šajā portfelī bija EUR [900–950] miljoni 2012. gada 31. decembrī. NLB d.d. nodrošinās, ka šajā portfelī riska svērtie aktīvi tiek samazināti saskaņā ar šādu grafiku:

2013. gada beigas

2014. gada beigas

2015. gada beigas

2016. gada beigas

2017. gada vidus

2017. gada beigas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 7.1. | Ja kādā no minētajām trijām nozarēm norādītais riska svērto aktīvu samazināšanas mērķis netiek sasniegts un starpība pārsniedz [10–20] %, NLB d.d. nesāks jaunu kreditēšanas darbību Slovēnijā attiecīgajā nozarē, kamēr netiks sasniegts attiecīgais riska svērto aktīvu samazināšanas mērķis. Turklāt NLB nekavējoties iesniedz Komisijai ārkārtas situāciju plānu, saskaņā ar kuru banka līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt attiecīgo(-os) riska svērto aktīvu samazināšanas mērķi(-us). |
| --- | --- |

7.1.

Ja kādā no minētajām trijām nozarēm norādītais riska svērto aktīvu samazināšanas mērķis netiek sasniegts un starpība pārsniedz [10–20] %, NLB d.d. nesāks jaunu kreditēšanas darbību Slovēnijā attiecīgajā nozarē, kamēr netiks sasniegts attiecīgais riska svērto aktīvu samazināšanas mērķis. Turklāt NLB nekavējoties iesniedz Komisijai ārkārtas situāciju plānu, saskaņā ar kuru banka līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt attiecīgo(-os) riska svērto aktīvu samazināšanas mērķi(-us).

| 8. | [darījumi ar ārvalstu klientiem]
  NLB d.d. nesāks jaunu kreditēšanas darbību ar klientiem, kas ir uzņēmumi, kuri ir reģistrēti ārpus Slovēnijas un nav tādu grupu locekļi, kuru galvenā mītne vai galīgais saņēmējs ir Slovēnijā. NLB d.d. ierobežos savu darbību ar šādiem klientiem un veiks tikai kredītlīgumu atbilstīgu izpildi un pārvaldību. Jāpaskaidro, ka šo ierobežojumu nepiemēro tirdzniecības un eksporta finansēšanai Slovēnijas uzņēmumiem saistībā ar ārvalstīm un kases operācijām ar ārvalstu bankām. |
| --- | --- |

8.

[darījumi ar ārvalstu klientiem]
  NLB d.d. nesāks jaunu kreditēšanas darbību ar klientiem, kas ir uzņēmumi, kuri ir reģistrēti ārpus Slovēnijas un nav tādu grupu locekļi, kuru galvenā mītne vai galīgais saņēmējs ir Slovēnijā. NLB d.d. ierobežos savu darbību ar šādiem klientiem un veiks tikai kredītlīgumu atbilstīgu izpildi un pārvaldību. Jāpaskaidro, ka šo ierobežojumu nepiemēro tirdzniecības un eksporta finansēšanai Slovēnijas uzņēmumiem saistībā ar ārvalstīm un kases operācijām ar ārvalstu bankām.

| 9. | [uzņēmuma pārvaldība] Slovēnija apņemas saistībā ar NLB īstenot atjauninātas uzņēmuma pārvaldības struktūras atbilstīgi ES Kapitāla prasību direktīvai un Slovēnijas valsts tiesību aktiem. Attiecīgās nepieciešamās pārmaiņas NLB d.d. statūtos un iekšējos noteikumos jāīsteno triju mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi lēmumu par NLB pārstrukturēšanas plānu. Konkrēti: |
| --- | --- |

9.

[uzņēmuma pārvaldība] Slovēnija apņemas saistībā ar NLB īstenot atjauninātas uzņēmuma pārvaldības struktūras atbilstīgi ES Kapitāla prasību direktīvai un Slovēnijas valsts tiesību aktiem. Attiecīgās nepieciešamās pārmaiņas NLB d.d. statūtos un iekšējos noteikumos jāīsteno triju mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi lēmumu par NLB pārstrukturēšanas plānu. Konkrēti:

| 9.1. | Slovēnija apņemas ievērot:






  a) | uzņēmuma pārvaldības noteikumus atbilstīgi 9.2.–9.9. punktam; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Slovēnija apņemas ievērot:

a)

uzņēmuma pārvaldības noteikumus atbilstīgi 9.2.–9.9. punktam;

| b) | sistēmu un to pienākumu sadali akcionāriem, vadītājiem un finanšu iestāžu uzraudzības valdei, kas noteikti Slovēnijas tiesību aktos uzņēmumu un banku/regulējuma jomā; un |
| --- | --- |

b)

sistēmu un to pienākumu sadali akcionāriem, vadītājiem un finanšu iestāžu uzraudzības valdei, kas noteikti Slovēnijas tiesību aktos uzņēmumu un banku/regulējuma jomā; un

| c) | Komisijas norādījumus par uzņēmumu pārvaldību un attiecību sistēmu, kas attiecas uz bankām, kurās valstij ir līdzdalība. |
| --- | --- |

c)

Komisijas norādījumus par uzņēmumu pārvaldību un attiecību sistēmu, kas attiecas uz bankām, kurās valstij ir līdzdalība.

| 9.2. | NLB d.d. valdei būs īpašas pilnvaras un pienākumi neatkarīgi un vienīgi bankas interesēs pārvaldīt NLB ikdienas darbību. Ne uzraudzības padome, ne akcionāru pilnsapulce vai kādi akcionāru pārstāvji nevar izdot rīkojumus valdei vai citādi iejaukties bankas ikdienas pārvaldībā. |
| --- | --- |

9.2.

NLB d.d. valdei būs īpašas pilnvaras un pienākumi neatkarīgi un vienīgi bankas interesēs pārvaldīt NLB ikdienas darbību. Ne uzraudzības padome, ne akcionāru pilnsapulce vai kādi akcionāru pārstāvji nevar izdot rīkojumus valdei vai citādi iejaukties bankas ikdienas pārvaldībā.

| 9.3. | Uzraudzības padome veic uzraudzību un pārraudzību, bet neviena cita uzņēmuma struktūra vai struktūrvienība nevar izdot rīkojumus valdei; jo īpaši neviens akcionārs vai valsts nevar dot tiešus vai netiešus rīkojumus valdei. Tas attiecas arī uz kopsapulci, kuras lēmumu pieņemšanas kompetence ir ierobežota un attiecas tikai uz tiesību aktos un statūtos noteiktajiem lēmumiem. Turklāt privātpersonām, kuras izmanto savu ietekmi uzņēmumā, lai mudinātu valdes locekļus darboties tā, lai tiktu nodarīts kaitējums uzņēmumam vai tā akcionāriem, jāsedz uzņēmumam rezultātā nodarītais kaitējums. |
| --- | --- |

9.3.

Uzraudzības padome veic uzraudzību un pārraudzību, bet neviena cita uzņēmuma struktūra vai struktūrvienība nevar izdot rīkojumus valdei; jo īpaši neviens akcionārs vai valsts nevar dot tiešus vai netiešus rīkojumus valdei. Tas attiecas arī uz kopsapulci, kuras lēmumu pieņemšanas kompetence ir ierobežota un attiecas tikai uz tiesību aktos un statūtos noteiktajiem lēmumiem. Turklāt privātpersonām, kuras izmanto savu ietekmi uzņēmumā, lai mudinātu valdes locekļus darboties tā, lai tiktu nodarīts kaitējums uzņēmumam vai tā akcionāriem, jāsedz uzņēmumam rezultātā nodarītais kaitējums.

| 9.4. | Savstarpēji neieinteresētu un nesaistītu personuprincipu piemēro attiecībām starp banku un tās akcionāriem, īpaši Slovēnijai. |
| --- | --- |

9.4.

Savstarpēji neieinteresētu un nesaistītu personuprincipu piemēro attiecībām starp banku un tās akcionāriem, īpaši Slovēnijai.

| 9.5. | Visiem uzraudzības padomes locekļiem tiek piemērota atbilstības pārbaude, t. i., šīm personām jābūt uzticamām un ar nepieciešamajām profesionālajām iemaņām, lai varētu atbilstīgi novērtēt un pārraudzīt NLB darbību. Slovēnija neiejauksies uzraudzības padomes locekļu un vadītāju iecelšanas procesā, izņemot savu kandidātu izvirzīšanu un savas akcionāra tiesības, kas noteiktas saskaņā ar parastajiem Slovēnijas tiesību aktiem uzņēmumu jomā. |
| --- | --- |

9.5.

Visiem uzraudzības padomes locekļiem tiek piemērota atbilstības pārbaude, t. i., šīm personām jābūt uzticamām un ar nepieciešamajām profesionālajām iemaņām, lai varētu atbilstīgi novērtēt un pārraudzīt NLB darbību. Slovēnija neiejauksies uzraudzības padomes locekļu un vadītāju iecelšanas procesā, izņemot savu kandidātu izvirzīšanu un savas akcionāra tiesības, kas noteiktas saskaņā ar parastajiem Slovēnijas tiesību aktiem uzņēmumu jomā.

| 9.6. | Uzraudzības padomē un tās komitejās divas trešdaļas vietu un balsstiesību piešķir neatkarīgiem ekspertiem, t. i., personām, kuras ne pašlaik, ne 24 mēnešus pirms iecelšanas nav strādājušas Slovēnijas valdībā un kuras ne pašlaik, ne 24 mēnešus pirms iecelšanas nav pildījušas līdera vai vadītāja funkcijas kādā Slovēnijas politiskā partijā. |
| --- | --- |

9.6.

Uzraudzības padomē un tās komitejās divas trešdaļas vietu un balsstiesību piešķir neatkarīgiem ekspertiem, t. i., personām, kuras ne pašlaik, ne 24 mēnešus pirms iecelšanas nav strādājušas Slovēnijas valdībā un kuras ne pašlaik, ne 24 mēnešus pirms iecelšanas nav pildījušas līdera vai vadītāja funkcijas kādā Slovēnijas politiskā partijā.

| 9.7. | NLB nodrošinās efektīvu, neatkarīgu un objektīvu iekšējās revīzijas dienestu. Šim nolūkam iekšējās revīzijas dienests sniegs ziņojumus un būs atbildīgs tikai valdes un uzraudzības padomes Revīzijas komitejas priekšā, turklāt vismaz vienam šo struktūru loceklim ir jābūt nesenai pieredzei finanšu jomā. Turklāt Revīzijas komiteja/valde izskata un apspriež iekšējās revīzijas dienesta konstatētos faktus un ieteikumus un sagatavo atbilstīgu rīcības plānu konstatēto problēmu risināšanai. Lēmumam neveikt nekādu rīcību saistībā ar iekšējās revīzijas dienesta konstatētiem faktiem jābūt labi pamatotam, un pēc pieprasījuma par to jāziņo pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību. |
| --- | --- |

9.7.

NLB nodrošinās efektīvu, neatkarīgu un objektīvu iekšējās revīzijas dienestu. Šim nolūkam iekšējās revīzijas dienests sniegs ziņojumus un būs atbildīgs tikai valdes un uzraudzības padomes Revīzijas komitejas priekšā, turklāt vismaz vienam šo struktūru loceklim ir jābūt nesenai pieredzei finanšu jomā. Turklāt Revīzijas komiteja/valde izskata un apspriež iekšējās revīzijas dienesta konstatētos faktus un ieteikumus un sagatavo atbilstīgu rīcības plānu konstatēto problēmu risināšanai. Lēmumam neveikt nekādu rīcību saistībā ar iekšējās revīzijas dienesta konstatētiem faktiem jābūt labi pamatotam, un pēc pieprasījuma par to jāziņo pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību.

| 9.8. | Īstenojot plānotos pasākumus, NLB ievēros piesardzīgu un drošu darbības politiku, kas ir vērsta uz ilgtspēju. NLB arī turpmāk pārskatīs savas iekšējās shēmas saistībā ar stimulēšanu un atalgojuma politiku un veiks pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās neveicina nepamatotu riska uzņemšanos, ir vērstas uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem un ir pārskatāmas. Nosakot valdes locekļu un vadošo darbinieku atalgojumu, bankai īpaši jāņem vērā attiecīgās personas ieguldījums bankas ekonomiskajā pozīcijā un jāievēro uz tirgu vērsts algas līmenis, lai varētu nodarbināt īpaši piemērotas personas, kuras var panākt ilgtspējīgu darbības attīstību. NLB atalgojuma politika un prakse atbildīs 2010. gada 10. decembrī publicētajām EBI vadlīnijām par atalgojuma politiku un praksi. Mainīgais gada atalgojums būs ierobežots un nepārsniegs šādu apmēru:






  a) | valdei: piecas mēnešalgas; |
| --- | --- | --- |

9.8.

Īstenojot plānotos pasākumus, NLB ievēros piesardzīgu un drošu darbības politiku, kas ir vērsta uz ilgtspēju. NLB arī turpmāk pārskatīs savas iekšējās shēmas saistībā ar stimulēšanu un atalgojuma politiku un veiks pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās neveicina nepamatotu riska uzņemšanos, ir vērstas uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem un ir pārskatāmas. Nosakot valdes locekļu un vadošo darbinieku atalgojumu, bankai īpaši jāņem vērā attiecīgās personas ieguldījums bankas ekonomiskajā pozīcijā un jāievēro uz tirgu vērsts algas līmenis, lai varētu nodarbināt īpaši piemērotas personas, kuras var panākt ilgtspējīgu darbības attīstību. NLB atalgojuma politika un prakse atbildīs 2010. gada 10. decembrī publicētajām EBI vadlīnijām par atalgojuma politiku un praksi. Mainīgais gada atalgojums būs ierobežots un nepārsniegs šādu apmēru:

a)

valdei: piecas mēnešalgas;

| b) | darbiniekiem, kuri veic īpašus darba uzdevumus (4) un strādā darījumu nodaļā: piecas mēnešalgas; |
| --- | --- |

b)

darbiniekiem, kuri veic īpašus darba uzdevumus (4) un strādā darījumu nodaļā: piecas mēnešalgas;

| c) | darbiniekiem, kuri veic īpašus darba uzdevumus citās nodaļās: trīs mēnešalgas. |
| --- | --- |

c)

darbiniekiem, kuri veic īpašus darba uzdevumus citās nodaļās: trīs mēnešalgas.

Maksājums, kas ir vismaz 50 % no mainīgā atalgojuma, tiks atlikts uz trim gadiem.

| 9.9. | Neraugoties uz 9.8. punktā izteikto apņemšanos, ikvienā gadījumā visā pārstrukturēšanas perioda laikā kopējais atalgojums ikvienam valdes loceklim vai darbiniekam, kurš veic īpašus darba uzdevumus, būs ierobežots un nepārsniegs noteiktu līmeni. Kopējais atalgojums katrai šādai personai nepārsniegs vidējo algu Slovēnijā, kas reizināta ar 15, vai vidējo algu NLB d.d., kas reizināta ar 10. Minētie ierobežojumi tiks piemēroti līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

9.9.

Neraugoties uz 9.8. punktā izteikto apņemšanos, ikvienā gadījumā visā pārstrukturēšanas perioda laikā kopējais atalgojums ikvienam valdes loceklim vai darbiniekam, kurš veic īpašus darba uzdevumus, būs ierobežots un nepārsniegs noteiktu līmeni. Kopējais atalgojums katrai šādai personai nepārsniegs vidējo algu Slovēnijā, kas reizināta ar 15, vai vidējo algu NLB d.d., kas reizināta ar 10. Minētie ierobežojumi tiks piemēroti līdz pārstrukturēšanas perioda beigām.

| 9.9.1. | Pēc tam, kad būs informēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, NLB var koriģēt iepriekš norādīto gada atalgojuma maksimālo līmeni atbilstīgi inflācijai Slovēnijā. |
| --- | --- |

9.9.1.

Pēc tam, kad būs informēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, NLB var koriģēt iepriekš norādīto gada atalgojuma maksimālo līmeni atbilstīgi inflācijai Slovēnijā.

| 9.9.2. | Ciktāl tas ir juridiski iespējams, NLB maksās atalgojumu saviem struktūru un komiteju locekļiem, darbiniekiem un nozīmīgiem aģentiem atbilstīgi šādiem principiem:






  b.1) | ņemot vērā attiecīgās personas ieguldījumu NLB ekonomiskajā pozīcijā, īpaši iepriekšējās darbības politikas un riska pārvaldības kontekstā; |
| --- | --- | --- |

9.9.2.

Ciktāl tas ir juridiski iespējams, NLB maksās atalgojumu saviem struktūru un komiteju locekļiem, darbiniekiem un nozīmīgiem aģentiem atbilstīgi šādiem principiem:

b.1)

ņemot vērā attiecīgās personas ieguldījumu NLB ekonomiskajā pozīcijā, īpaši iepriekšējās darbības politikas un riska pārvaldības kontekstā;

| b.2) | ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt uz tirgu vērstu algu, lai varētu nodarbināt īpaši piemērotas personas, kuras var panākt ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

b.2)

ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt uz tirgu vērstu algu, lai varētu nodarbināt īpaši piemērotas personas, kuras var panākt ilgtspējīgu izaugsmi.

| 9.10. | Slovēnija nodrošinās, ka katra valstij piederoša banka arī turpmāk būs atsevišķa saimnieciskās darbības vienība un tai būs pilnvaras neatkarīgi pieņemt lēmumus EK regulas par uzņēmumu apvienošanu un paziņojuma par jurisdikciju nozīmē. Īpaši Slovēnija nodrošinās, ka:






  a) | konfidenciāla, komerciāli jutīga vai personiska informācija, kas tiek sniegta valdības struktūrām un attiecīgi marķēta, tiek attiecīgi apstrādāta un netiek sniegta citām bankām un uzņēmumiem, kuros valstij ir līdzdalība; |
| --- | --- | --- |

9.10.

Slovēnija nodrošinās, ka katra valstij piederoša banka arī turpmāk būs atsevišķa saimnieciskās darbības vienība un tai būs pilnvaras neatkarīgi pieņemt lēmumus EK regulas par uzņēmumu apvienošanu un paziņojuma par jurisdikciju nozīmē. Īpaši Slovēnija nodrošinās, ka:

a)

konfidenciāla, komerciāli jutīga vai personiska informācija, kas tiek sniegta valdības struktūrām un attiecīgi marķēta, tiek attiecīgi apstrādāta un netiek sniegta citām bankām un uzņēmumiem, kuros valstij ir līdzdalība;

| b) | valdība pārvalda un tur savu līdzdalību bankā šķirti no savu interešu pārvaldības citā bankā, kurā tai ir līdzdalība; |
| --- | --- |

b)

valdība pārvalda un tur savu līdzdalību bankā šķirti no savu interešu pārvaldības citā bankā, kurā tai ir līdzdalība;

| c) | ikvienas valsts tiesības tiek īstenotas un valsts intereses ikvienā bankā tiek pārvaldītas uz komerciāliem pamatiem, nekavējot, neierobežojot, nekropļojot vai ievērojami nemazinot vai netraucējot efektīvu konkurenci. Valsts savas akcijas pārdod saskaņā ar pārskatāmu, atklātu un konkurētspējīgu procedūru. |
| --- | --- |

c)

ikvienas valsts tiesības tiek īstenotas un valsts intereses ikvienā bankā tiek pārvaldītas uz komerciāliem pamatiem, nekavējot, neierobežojot, nekropļojot vai ievērojami nemazinot vai netraucējot efektīvu konkurenci. Valsts savas akcijas pārdod saskaņā ar pārskatāmu, atklātu un konkurētspējīgu procedūru.

| 10. | [riska pārvaldība un kreditēšanas politika]
  NLB pārskatīs savu riska pārvaldības procesu, un jo īpaši NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi, kas veic banku pamatdarbību (5): |
| --- | --- |

10.

[riska pārvaldība un kreditēšanas politika]
  NLB pārskatīs savu riska pārvaldības procesu, un jo īpaši NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi, kas veic banku pamatdarbību (5):

| 10.1. | noteiks cenu katram jaunam aizdevumam (uzskatot, ka jauns ir tāds aizdevums, kas tiek izsniegts ikvienam jaunam uzņēmumam, kas nav saistīts ar esošiem darījumiem), izmantojot atbilstīgus iekšējus cenu noteikšanas instrumentus (piemēram, pašlaik izmantoto instrumentu Kreditni Kalkulator un tā jaunākas versijas) vai izmantojot atbilstīgus iekšējos norādījumus cenu noteikšanai (gadījumos, kad tirgū masveidā veidojas maza apjoma riska darījumi vai riska darījumi ar MVU (6)). Uzskata, ka jaunam aizdevumam cena noteikta atbilstīgi, ja jaunais aizdevums veicina pozitīvas kapitāla atdeves panākšanu pirms nodokļu samaksas, kas ir vismaz [...] % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā vai nu atsevišķiem aizdevumiem, vai arī katram klientam. Aprēķinot kapitāla atdevi līgumam ar klientu, var iekļaut procentu ienākumus, pakalpojuma maksu, kā arī citus kombinētus produktus ar to pašu klientu. Kapitāla atdeves aprēķins klientu līmenī un cenas noteikšana atbilstīgi minimālajai kapitāla atdevei jāīsteno līdz 2014. gada 30. jūnijam uz individuāla pamata un līdz 2014. gada 31. decembrim visiem saistītiem uzņēmumiem, kas veic banku pamatdarbību.






  a) | Šī aprēķina nolūkā var ņemt vērā visu vienam klientam piešķirto aizdevumu vidējo svērto apmēru (tādiem aizdevumiem, kuri piešķirti pēc šī lēmuma datuma), citas maksas darbības vai bankas darījumus, kuri veicina rentablas attiecības ar vienu un to pašu klientu; mērķis ir panākt, lai jaunam aizdevumam varētu būt mazāka atdeve, ja to kompensē, izmantojot ieņēmumus no citām maksas darbībām vai bankas darījumiem. Jaunu aizdevumu kredītdokumentos tiek parādīts kapitāla atdeves rādītājs, kas aprēķināts pirms līguma noslēgšanas vai nu atsevišķam aizdevumam, vai arī citam riska darījumam ar vienu klientu, tostarp maksas darbībām vai bankas darījumiem. Gadījumos, kad tirgū masveidā tiek veikti maza apjoma darījumi vai darījumi ar MVU, šādu pirms līguma slēgšanas aprēķinātu kapitāla atdevi var aizstāt ar apliecinājumu par to, ka darījums ir salāgots ar iekšējiem norādījumiem par cenu noteikšanu, un centralizētu norādi par to, ka norādījumi par cenu noteikšanu nodrošina kapitāla atdevi [...] % apmērā 2014. gadā, [...] % apmērā 2015. gadā, [...] % apmērā 2016. gadā un [...] % apmērā 2017. gadā. |
| --- | --- | --- |

10.1.

noteiks cenu katram jaunam aizdevumam (uzskatot, ka jauns ir tāds aizdevums, kas tiek izsniegts ikvienam jaunam uzņēmumam, kas nav saistīts ar esošiem darījumiem), izmantojot atbilstīgus iekšējus cenu noteikšanas instrumentus (piemēram, pašlaik izmantoto instrumentu Kreditni Kalkulator un tā jaunākas versijas) vai izmantojot atbilstīgus iekšējos norādījumus cenu noteikšanai (gadījumos, kad tirgū masveidā veidojas maza apjoma riska darījumi vai riska darījumi ar MVU (6)). Uzskata, ka jaunam aizdevumam cena noteikta atbilstīgi, ja jaunais aizdevums veicina pozitīvas kapitāla atdeves panākšanu pirms nodokļu samaksas, kas ir vismaz [...] % 2014. gadā, [...] % 2015. gadā, [...] % 2016. gadā un [...] % 2017. gadā vai nu atsevišķiem aizdevumiem, vai arī katram klientam. Aprēķinot kapitāla atdevi līgumam ar klientu, var iekļaut procentu ienākumus, pakalpojuma maksu, kā arī citus kombinētus produktus ar to pašu klientu. Kapitāla atdeves aprēķins klientu līmenī un cenas noteikšana atbilstīgi minimālajai kapitāla atdevei jāīsteno līdz 2014. gada 30. jūnijam uz individuāla pamata un līdz 2014. gada 31. decembrim visiem saistītiem uzņēmumiem, kas veic banku pamatdarbību.

a)

Šī aprēķina nolūkā var ņemt vērā visu vienam klientam piešķirto aizdevumu vidējo svērto apmēru (tādiem aizdevumiem, kuri piešķirti pēc šī lēmuma datuma), citas maksas darbības vai bankas darījumus, kuri veicina rentablas attiecības ar vienu un to pašu klientu; mērķis ir panākt, lai jaunam aizdevumam varētu būt mazāka atdeve, ja to kompensē, izmantojot ieņēmumus no citām maksas darbībām vai bankas darījumiem. Jaunu aizdevumu kredītdokumentos tiek parādīts kapitāla atdeves rādītājs, kas aprēķināts pirms līguma noslēgšanas vai nu atsevišķam aizdevumam, vai arī citam riska darījumam ar vienu klientu, tostarp maksas darbībām vai bankas darījumiem. Gadījumos, kad tirgū masveidā tiek veikti maza apjoma darījumi vai darījumi ar MVU, šādu pirms līguma slēgšanas aprēķinātu kapitāla atdevi var aizstāt ar apliecinājumu par to, ka darījums ir salāgots ar iekšējiem norādījumiem par cenu noteikšanu, un centralizētu norādi par to, ka norādījumi par cenu noteikšanu nodrošina kapitāla atdevi [...] % apmērā 2014. gadā, [...] % apmērā 2015. gadā, [...] % apmērā 2016. gadā un [...] % apmērā 2017. gadā.

| b) | Tiks dokumentēta ikviena novirze no noteiktās cenas, ja rezultātā pazemināsies cenas līmenis. Dokumentācijā tiks iekļauts noturīgs komercpamatojums par novirzi, un tas tiks iesniegts pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību. Kopējais novirzes apmērs nedrīkst pārsniegt 10.6. punktā noteikto apmēru. |
| --- | --- |

b)

Tiks dokumentēta ikviena novirze no noteiktās cenas, ja rezultātā pazemināsies cenas līmenis. Dokumentācijā tiks iekļauts noturīgs komercpamatojums par novirzi, un tas tiks iesniegts pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību. Kopējais novirzes apmērs nedrīkst pārsniegt 10.6. punktā noteikto apmēru.

| c) | Kreditēšanas darījumi, uz kuriem neattiecas šis cenu noteikšanas režīms, ir šādi: darījumi ar saistītām personām (t. i., grupas locekļiem un darbiniekiem), pārstrukturēšanas lietas (ar D, E un C klientiem, kuru maksājumi tiek kavēti vairāk nekā 90 dienas) un visi naudas tirgus darījumi; |
| --- | --- |

c)

Kreditēšanas darījumi, uz kuriem neattiecas šis cenu noteikšanas režīms, ir šādi: darījumi ar saistītām personām (t. i., grupas locekļiem un darbiniekiem), pārstrukturēšanas lietas (ar D, E un C klientiem, kuru maksājumi tiek kavēti vairāk nekā 90 dienas) un visi naudas tirgus darījumi;

| 10.2. | pielāgos kredītreitingu piešķiršanas procesu tā, lai finanšu pārskatu analīzē un kredītnovērtējumā, kurā vismaz norādīta parādu attiecība pret kopējiem aktīviem un tādi darbības rādītāji kā kapitāla atdeve, peļņas pirms procentiem un nodokļiem (EBIT) procentu segums, parāds/peļņa pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA), parāds/(parāds + pašu kapitāls) u. c., ko ņem vērā, pirms tiek sākts jauns kredītriska darījums ar kādu klientu. Par katru klientu, ar kuru NLB d.d. ir riska darījums, kas pārsniedz EUR 1 miljonu, jāveic atkārtots novērtējums reizi gadā; |
| --- | --- |

10.2.

pielāgos kredītreitingu piešķiršanas procesu tā, lai finanšu pārskatu analīzē un kredītnovērtējumā, kurā vismaz norādīta parādu attiecība pret kopējiem aktīviem un tādi darbības rādītāji kā kapitāla atdeve, peļņas pirms procentiem un nodokļiem (EBIT) procentu segums, parāds/peļņa pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA), parāds/(parāds + pašu kapitāls) u. c., ko ņem vērā, pirms tiek sākts jauns kredītriska darījums ar kādu klientu. Par katru klientu, ar kuru NLB d.d. ir riska darījums, kas pārsniedz EUR 1 miljonu, jāveic atkārtots novērtējums reizi gadā;

| 10.3. | dokumentēs visus lēmumus par pārstrukturēšanu, t. i., visus jaunos kreditēšanas darījumus ar uzņēmumiem, kuriem piešķirtais aizdevums nenes ienākumus un riska darījums pārsniedz EUR 10 000, un ietvers dokumentācijā salīdzinājumu ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, nodrošinājuma realizāciju un līguma izbeigšanu, parādot, ka izvēlētais risinājums pēc iespējas palielina bankas neto pašreizējo vērtību. Ja vien nevar iegūt kapitāla atdevi vismaz [...] % apmērā, lēmumiem par pārstrukturēšanu jābūt tādiem, lai banka varētu izbeigt līgumu vismaz reizi 12 mēnešos. Ja NLB d.d. nav īpašu tiesību pieņemt, ierosināt vai apstiprināt pārstrukturēšanas nolīgumus vai pieņemt pārstrukturēšanas lēmumus, tā īsteno savas tiesības atbilstīgi iepriekš minētajiem principiem. Pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, tiks regulāri (vismaz reizi pusgadā) iesniegts saraksts, kurā būs norādīti visi nesen pieņemtie pārstrukturēšanas lēmumi. Pēc pieprasījuma pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, tiks iesniegti dokumenti par ikvienu pārstrukturēšanas lēmumu; |
| --- | --- |

10.3.

dokumentēs visus lēmumus par pārstrukturēšanu, t. i., visus jaunos kreditēšanas darījumus ar uzņēmumiem, kuriem piešķirtais aizdevums nenes ienākumus un riska darījums pārsniedz EUR 10 000, un ietvers dokumentācijā salīdzinājumu ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, nodrošinājuma realizāciju un līguma izbeigšanu, parādot, ka izvēlētais risinājums pēc iespējas palielina bankas neto pašreizējo vērtību. Ja vien nevar iegūt kapitāla atdevi vismaz [...] % apmērā, lēmumiem par pārstrukturēšanu jābūt tādiem, lai banka varētu izbeigt līgumu vismaz reizi 12 mēnešos. Ja NLB d.d. nav īpašu tiesību pieņemt, ierosināt vai apstiprināt pārstrukturēšanas nolīgumus vai pieņemt pārstrukturēšanas lēmumus, tā īsteno savas tiesības atbilstīgi iepriekš minētajiem principiem. Pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, tiks regulāri (vismaz reizi pusgadā) iesniegts saraksts, kurā būs norādīti visi nesen pieņemtie pārstrukturēšanas lēmumi. Pēc pieprasījuma pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, tiks iesniegti dokumenti par ikvienu pārstrukturēšanas lēmumu;

| 10.4. | nodrošinās, ka visi kreditēšanā iesaistītie darbinieki, kuri apstiprina aizdevumus MVU un uzņēmumiem, ne vēlāk kā līdz 2014. gada 30. jūnijam ir apmeklējuši iekšējo apmācību un zina kredītvērtēšanas procesu un izstrādāto metodiku cenu noteikšanai; |
| --- | --- |

10.4.

nodrošinās, ka visi kreditēšanā iesaistītie darbinieki, kuri apstiprina aizdevumus MVU un uzņēmumiem, ne vēlāk kā līdz 2014. gada 30. jūnijam ir apmeklējuši iekšējo apmācību un zina kredītvērtēšanas procesu un izstrādāto metodiku cenu noteikšanai;

| 10.5. | īstenos uzlabojumus klientu reitinga procesā, lai ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošinātu pilnībā uz iekšējiem reitingiem balstītu sistēmu, kuru apstiprinājusi Slovēnijas Banka; |
| --- | --- |

10.5.

īstenos uzlabojumus klientu reitinga procesā, lai ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošinātu pilnībā uz iekšējiem reitingiem balstītu sistēmu, kuru apstiprinājusi Slovēnijas Banka;

| 10.6. | ja pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, konstatē, ka NLB nevar izpildīt kādu 10. punktā norādīto apņemšanos, NLB d.d. iesniedz pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, pasākumu plānu situācijas labošanai, kurā norāda jau veiktos un vēl plānotos pasākumus, lai nepieļautu pārkāpumu nākamajā ceturksnī. Plāns tiks iesniegts savlaicīgi, lai pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, varētu to ietvert savā nākamajā pusgada ziņojumā Komisijai. Ja plāns situācijas labošanai netiek izpildīts un netiek panākti plānotie rezultāti un mērķi, tad, sākot no ceturkšņa, kurā tiek ziņots, ka apņemšanās netiek pildīta, NLB d.d. uz laiku līdz divpadsmit mēnešiem ierobežos no jauna izsniegto aizdevumu apjomu katrā pārskata periodā, lai tas nepārsniegtu no jauna piešķirto aizdevumu apjomu (7) par vairāk kā 66 % tajā pārskata periodā, kurā apņemšanās netika pildīta. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad netiek pildīta kāda 10.1., 10.2. un 10.3. punktā minēta apņemšanās, ja pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, veic sīkāku izmeklēšanu un konstatē, ka šādu pārkāpumu var uzskatīt par atsevišķu kļūdu vai bezdarbību un nav pierādījumu par to, ka šāds pārkāpums ietekmē kopējo darījumu apjomu vienam klientam, kas pārsniedz EUR [...] miljonus. |
| --- | --- |

10.6.

ja pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, konstatē, ka NLB nevar izpildīt kādu 10. punktā norādīto apņemšanos, NLB d.d. iesniedz pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, pasākumu plānu situācijas labošanai, kurā norāda jau veiktos un vēl plānotos pasākumus, lai nepieļautu pārkāpumu nākamajā ceturksnī. Plāns tiks iesniegts savlaicīgi, lai pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, varētu to ietvert savā nākamajā pusgada ziņojumā Komisijai. Ja plāns situācijas labošanai netiek izpildīts un netiek panākti plānotie rezultāti un mērķi, tad, sākot no ceturkšņa, kurā tiek ziņots, ka apņemšanās netiek pildīta, NLB d.d. uz laiku līdz divpadsmit mēnešiem ierobežos no jauna izsniegto aizdevumu apjomu katrā pārskata periodā, lai tas nepārsniegtu no jauna piešķirto aizdevumu apjomu (7) par vairāk kā 66 % tajā pārskata periodā, kurā apņemšanās netika pildīta. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad netiek pildīta kāda 10.1., 10.2. un 10.3. punktā minēta apņemšanās, ja pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, veic sīkāku izmeklēšanu un konstatē, ka šādu pārkāpumu var uzskatīt par atsevišķu kļūdu vai bezdarbību un nav pierādījumu par to, ka šāds pārkāpums ietekmē kopējo darījumu apjomu vienam klientam, kas pārsniedz EUR [...] miljonus.

| 11. | [nediskriminēšana] Slovēnijas valstij piederošiem uzņēmumiem nekādā gadījumā netiks piemērots labvēlīgāks režīms nekā valstij nepiederošiem uzņēmumiem (uzņēmumi netiks diskriminēti). Visā pārstrukturēšanas perioda laikā NLB d.d. būtu jāsniedz gada ziņojums, kurā tiek salīdzināti kreditēšanas nosacījumi, kurus piemēro valstij piederošiem uzņēmumiem un līdzīgiem privātuzņēmumiem. |
| --- | --- |

11.

[nediskriminēšana] Slovēnijas valstij piederošiem uzņēmumiem nekādā gadījumā netiks piemērots labvēlīgāks režīms nekā valstij nepiederošiem uzņēmumiem (uzņēmumi netiks diskriminēti). Visā pārstrukturēšanas perioda laikā NLB d.d. būtu jāsniedz gada ziņojums, kurā tiek salīdzināti kreditēšanas nosacījumi, kurus piemēro valstij piederošiem uzņēmumiem un līdzīgiem privātuzņēmumiem.

| 12. | [apņemšanās saistībā ar uzvedību] Slovēnija izteikusi apņemšanos ieviest šādus uzvedības aizsardzības pasākumus saistībā ar NLB pārstrukturēšanu: |
| --- | --- |

12.

[apņemšanās saistībā ar uzvedību] Slovēnija izteikusi apņemšanos ieviest šādus uzvedības aizsardzības pasākumus saistībā ar NLB pārstrukturēšanu:

| 12.1. | [aizliegumi saistībā ar reklāmu un agresīvu tirdzniecības stratēģiju] ieviest aizliegumu saistībā ar reklāmu par NLB piešķirto valsts atbalstu un valsts īpašumtiesībām bankā (vai saistībā ar jebkādu konkurences priekšrocību, ko rada NLB piešķirtais atbalsts vai valsts īpašumtiesības bankā) un neļaut NLB izmantot agresīvu tirdzniecības stratēģiju, kādu nevarētu realizēt bez valsts atbalsta (aizliegums saistībā ar reklāmu); |
| --- | --- |

12.1.

[aizliegumi saistībā ar reklāmu un agresīvu tirdzniecības stratēģiju] ieviest aizliegumu saistībā ar reklāmu par NLB piešķirto valsts atbalstu un valsts īpašumtiesībām bankā (vai saistībā ar jebkādu konkurences priekšrocību, ko rada NLB piešķirtais atbalsts vai valsts īpašumtiesības bankā) un neļaut NLB izmantot agresīvu tirdzniecības stratēģiju, kādu nevarētu realizēt bez valsts atbalsta (aizliegums saistībā ar reklāmu);

| 12.2. | [kapitāla atmaksas mehānisms un aizliegums maksāt dividendes] pamatojoties uz revidētajiem NLB d.d. gada noslēguma pārskatiem, banka dividendēs maksās akcionāriem šādas summas:






  i) | par 2015. un 2016. finanšu gadu: mazāko no šādām summām: i) vai nu 50 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās minimālās kapitāla prasības konsolidētā līmenī (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai ii) attiecīgā gada neto ienākumus; |
| --- | --- | --- |

12.2.

[kapitāla atmaksas mehānisms un aizliegums maksāt dividendes] pamatojoties uz revidētajiem NLB d.d. gada noslēguma pārskatiem, banka dividendēs maksās akcionāriem šādas summas:

i)

par 2015. un 2016. finanšu gadu: mazāko no šādām summām: i) vai nu 50 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās minimālās kapitāla prasības konsolidētā līmenī (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai ii) attiecīgā gada neto ienākumus;

| ii) | par 2017. finanšu gadu: mazāko no šādām summām: i) vai nu 100 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās minimālās kapitāla prasības konsolidētā līmenī (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai ii) attiecīgā gada neto ienākumus. |
| --- | --- |

ii)

par 2017. finanšu gadu: mazāko no šādām summām: i) vai nu 100 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās minimālās kapitāla prasības konsolidētā līmenī (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai ii) attiecīgā gada neto ienākumus.

| 12.2.1. | Neskarot Slovēnijas Bankas kā NLB uzraudzības iestādes kompetenci, dividenžu maksājumus daļēji vai pilnībā aptur, ja saskaņā ar pamatotu NLB pieprasījumu, kuru apstiprinājis pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, uzskata, ka dividenžu maksājumi apdraudētu bankas maksātspējas pozīciju turpmākajos gados. |
| --- | --- |

12.2.1.

Neskarot Slovēnijas Bankas kā NLB uzraudzības iestādes kompetenci, dividenžu maksājumus daļēji vai pilnībā aptur, ja saskaņā ar pamatotu NLB pieprasījumu, kuru apstiprinājis pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, uzskata, ka dividenžu maksājumi apdraudētu bankas maksātspējas pozīciju turpmākajos gados.

| 12.2.2. | Par 2013. un 2014. finanšu gadu dividendes netiks maksātas. |
| --- | --- |

12.2.2.

Par 2013. un 2014. finanšu gadu dividendes netiks maksātas.

| 12.2.3. | Uz NLB d.d. meitasuzņēmumiem, tāpat kā uz NLB d.d., attiecas aizliegums maksāt dividendes. Neraugoties uz šo aizliegumu, NLB grupas uzņēmumi var maksāt dividendes saviem akcionāriem, ja NLB d.d. tieši vai netieši ir akciju kontrolpaketes turētājs un visu ārējo akcionāru kopējā līdzdalība attiecīgā uzņēmuma akcijās vai balsstiesībās ir mazāka par [10–20] %; |
| --- | --- |

12.2.3.

Uz NLB d.d. meitasuzņēmumiem, tāpat kā uz NLB d.d., attiecas aizliegums maksāt dividendes. Neraugoties uz šo aizliegumu, NLB grupas uzņēmumi var maksāt dividendes saviem akcionāriem, ja NLB d.d. tieši vai netieši ir akciju kontrolpaketes turētājs un visu ārējo akcionāru kopējā līdzdalība attiecīgā uzņēmuma akcijās vai balsstiesībās ir mazāka par [10–20] %;

| 12.3. | [aizliegums maksāt kuponus] lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas periodā NLB neveiks nekādus maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi neizriet no juridiskām saistībām, un nepieprasīs atgūt vai neatpirks šādus instrumentus bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas. Var maksāt kuponus par valsts turētiem kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi nerada pienākumu maksāt kuponus citiem ieguldītājiem, kurš citos apstākļos nebūtu obligāts. Apņemšanās nemaksāt kuponus pārstrukturēšanas perioda laikā netiek piemērota no jauna emitētiem instrumentiem (t. i., instrumentiem, kuri emitēti pēc tam, kad Komisija galīgi apstiprinājusi pārstrukturēšanas plānu), ja vien kuponu maksājumi par instrumentiem, kas emitēti no jauna, nerada juridiskas saistības maksāt kuponus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv laikā, kad Komisija pieņēma lēmumu veikt pārstrukturēšanu (aizliegums maksāt kuponus); |
| --- | --- |

12.3.

[aizliegums maksāt kuponus] lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas periodā NLB neveiks nekādus maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi neizriet no juridiskām saistībām, un nepieprasīs atgūt vai neatpirks šādus instrumentus bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas. Var maksāt kuponus par valsts turētiem kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi nerada pienākumu maksāt kuponus citiem ieguldītājiem, kurš citos apstākļos nebūtu obligāts. Apņemšanās nemaksāt kuponus pārstrukturēšanas perioda laikā netiek piemērota no jauna emitētiem instrumentiem (t. i., instrumentiem, kuri emitēti pēc tam, kad Komisija galīgi apstiprinājusi pārstrukturēšanas plānu), ja vien kuponu maksājumi par instrumentiem, kas emitēti no jauna, nerada juridiskas saistības maksāt kuponus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv laikā, kad Komisija pieņēma lēmumu veikt pārstrukturēšanu (aizliegums maksāt kuponus);

| 12.4. | [aizliegums veikt iegādes] lai nodrošinātu, ka NLB neiegādāsies daļas kādā uzņēmumā. Tas attiecas gan uz tādiem uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir uzņēmums, gan aktīvu kopumu, kas veido uzņēmējdarbību.
  a)   Izņēmums, kuram nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana: neraugoties uz šo aizliegumu, ja NLB saņem Komisijas piekrišanu, banka var iegādāties uzņēmējdarbību, ja tas notiek ārkārtas apstākļos, kuri ir nepieciešami finanšu stabilitātes atgūšanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai (8).
  b)   Izņēmums, kad nav nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana: NLB var iegādāties daļas uzņēmumos, ja pirkšanas cena katrā atsevišķā gadījumā ir mazāka par EUR 1,5 miljoniem (0,01 % no NLB kopējiem aktīviem 2012. gada decembrī) un visu pirkšanas cenu kopsumma, ko NLB samaksājusi par visām iegādēm visā pārstrukturēšanas perioda laikā, ir mazāka par EUR 3,75 miljoniem (0,025 % no NLB kopējiem aktīviem 2012. gada decembrī).
  c)   Darbības, uz kurām neattiecas aizliegums veikt iegādes: 1) iegādes, kas tiek veiktas, veicot parasto banku darbību, pārvaldot esošās prasības saistībā ar grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; 2) atsavināšana un pārstrukturēšana NLB grupas ietvaros, tostarp mazākuma akcionāru daļu atpirkšana un atlikušo NLB Vita akciju atpirkšana no KBC. |
| --- | --- |

12.4.

[aizliegums veikt iegādes] lai nodrošinātu, ka NLB neiegādāsies daļas kādā uzņēmumā. Tas attiecas gan uz tādiem uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir uzņēmums, gan aktīvu kopumu, kas veido uzņēmējdarbību.

a)   Izņēmums, kuram nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana: neraugoties uz šo aizliegumu, ja NLB saņem Komisijas piekrišanu, banka var iegādāties uzņēmējdarbību, ja tas notiek ārkārtas apstākļos, kuri ir nepieciešami finanšu stabilitātes atgūšanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai (8).

b)   Izņēmums, kad nav nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana: NLB var iegādāties daļas uzņēmumos, ja pirkšanas cena katrā atsevišķā gadījumā ir mazāka par EUR 1,5 miljoniem (0,01 % no NLB kopējiem aktīviem 2012. gada decembrī) un visu pirkšanas cenu kopsumma, ko NLB samaksājusi par visām iegādēm visā pārstrukturēšanas perioda laikā, ir mazāka par EUR 3,75 miljoniem (0,025 % no NLB kopējiem aktīviem 2012. gada decembrī).

c)   Darbības, uz kurām neattiecas aizliegums veikt iegādes: 1) iegādes, kas tiek veiktas, veicot parasto banku darbību, pārvaldot esošās prasības saistībā ar grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; 2) atsavināšana un pārstrukturēšana NLB grupas ietvaros, tostarp mazākuma akcionāru daļu atpirkšana un atlikušo NLB Vita akciju atpirkšana no KBC.

| 13. | [sloga sadale] Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka pirms valsts atbalsta piešķiršanas esošais pašu kapitāls un viss neatmaksātais subordinētais parāds tiks pilnībā norakstīts. |
| --- | --- |

13.

[sloga sadale] Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka pirms valsts atbalsta piešķiršanas esošais pašu kapitāls un viss neatmaksātais subordinētais parāds tiks pilnībā norakstīts.

| 14. | [valsts līdzdalības samazināšana akcijās un [...]] Slovēnija samazinās savu līdzdalību NLB d.d. akcijās [...] (“[...]”) līdz [...]. Ja Slovēnija nebūs noslēgusi a) saistošu(-us) pirkuma līgumu(-us) par NLB d.d. akciju pārdošanu, kas pārsniedz [...] līdz [...], Slovēnija un NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas iecelts atbilstīgi 19. punktam) īpašu mandātu pārdot NLB d.d. līdzdalību šādos [...] par minimālo cenu, kas nav zemāka par [...] bilances vērtību:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

14.

[valsts līdzdalības samazināšana akcijās un [...]] Slovēnija samazinās savu līdzdalību NLB d.d. akcijās [...] (“[...]”) līdz [...]. Ja Slovēnija nebūs noslēgusi a) saistošu(-us) pirkuma līgumu(-us) par NLB d.d. akciju pārdošanu, kas pārsniedz [...] līdz [...], Slovēnija un NLB d.d. piešķir pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju (kas iecelts atbilstīgi 19. punktam) īpašu mandātu pārdot NLB d.d. līdzdalību šādos [...] par minimālo cenu, kas nav zemāka par [...] bilances vērtību:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Pārdošanas procesu vadīs pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju, kas iecelts atbilstīgi 19. punktam.

| 14.1. | Ja Slovēnija pārdos savas NLB d.d. akcijas, kas pārsniedz [...] ne vēlāk kā līdz [...], visas šajā dokumentā minētās apņemšanās vairs netiks piemērotas, sākot no 2016. gada 31. decembra, izņemot apņemšanos, kas ir ierobežot līdz atbilstīgam līmenim kopējo atalgojumu ikvienam valdes loceklim un darbiniekam, kas pilda īpašus darba uzdevumus, saskaņā ar 9.9. punktu, jo tā tiek piemērota un jāpilda līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

14.1.

Ja Slovēnija pārdos savas NLB d.d. akcijas, kas pārsniedz [...] ne vēlāk kā līdz [...], visas šajā dokumentā minētās apņemšanās vairs netiks piemērotas, sākot no 2016. gada 31. decembra, izņemot apņemšanos, kas ir ierobežot līdz atbilstīgam līmenim kopējo atalgojumu ikvienam valdes loceklim un darbiniekam, kas pilda īpašus darba uzdevumus, saskaņā ar 9.9. punktu, jo tā tiek piemērota un jāpilda līdz 2017. gada 31. decembrim.

| 15. | [aktīvu nodošana

  BAMC

  ]
  BAMC nododamo aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar to reālo ekonomisko vērtību, ko Komisijas eksperti noteikuši atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, vai mazāka par to. |
| --- | --- |

15.

[aktīvu nodošana

  BAMC

  ]
  BAMC nododamo aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar to reālo ekonomisko vērtību, ko Komisijas eksperti noteikuši atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, vai mazāka par to.

| 16. | [meitasuzņēmumu rekapitalizācija] Ja vien piemērojamos tiesību aktos nav noteikts citādi:






  a) | parakstīšanās uz meitasuzņēmumu rekapitalizāciju, izmantojot pašu kapitāla iepludināšanu, tiks veikta par zemāko no šādām summām: i) akciju cenas diskontu 25 % apmērā (pēc tam, kad būs veikta korekcija, ņemot vērā ietekmi, ko rada akcionāru skaita samazināšana) tieši pirms paziņojuma par kapitāla iepludināšanu; vai ii) zemāko cenu, par kādu citi NLB meitasuzņēmumu akcionāri veicinās meitasuzņēmumu rekapitalizāciju. Akcionāru skaita samazināšanas radīto ietekmi var izteikt skaitliski, izmantojot vispārpieņemtu tirgus metodi (piemēram, teorētisko iepriekšējo tiesību cenu (TERP)). Meitasuzņēmumiem, kuri nav iekļauti biržas sarakstos, akciju tirgus vērtība tiek noteikta, izmantojot atbilstīgu uz tirgu balstītu vērtēšanas pieeju (tostarp citu līdzīgu grupu reizinātāja pieeju vai citu vispārpieņemtu vērtēšanas metodiku); |
| --- | --- | --- |

16.

[meitasuzņēmumu rekapitalizācija] Ja vien piemērojamos tiesību aktos nav noteikts citādi:

a)

parakstīšanās uz meitasuzņēmumu rekapitalizāciju, izmantojot pašu kapitāla iepludināšanu, tiks veikta par zemāko no šādām summām: i) akciju cenas diskontu 25 % apmērā (pēc tam, kad būs veikta korekcija, ņemot vērā ietekmi, ko rada akcionāru skaita samazināšana) tieši pirms paziņojuma par kapitāla iepludināšanu; vai ii) zemāko cenu, par kādu citi NLB meitasuzņēmumu akcionāri veicinās meitasuzņēmumu rekapitalizāciju. Akcionāru skaita samazināšanas radīto ietekmi var izteikt skaitliski, izmantojot vispārpieņemtu tirgus metodi (piemēram, teorētisko iepriekšējo tiesību cenu (TERP)). Meitasuzņēmumiem, kuri nav iekļauti biržas sarakstos, akciju tirgus vērtība tiek noteikta, izmantojot atbilstīgu uz tirgu balstītu vērtēšanas pieeju (tostarp citu līdzīgu grupu reizinātāja pieeju vai citu vispārpieņemtu vērtēšanas metodiku);

| b) | ja kapitāla iepludināšana tiek veikta, izmantojot hibrīdinstrumentus, šādos instrumentos tiek ietverts alternatīvs mehānisms kuponu maksāšanai un noteikums, ka likme, konvertējot hibrīdinstrumentu pašu kapitālā, ir 25 % diskonts, ko piemēro TERP (to nosaka tāpat kā a) apakšpunktā saistībā ar pašu kapitāla iepludināšanu). |
| --- | --- |

b)

ja kapitāla iepludināšana tiek veikta, izmantojot hibrīdinstrumentus, šādos instrumentos tiek ietverts alternatīvs mehānisms kuponu maksāšanai un noteikums, ka likme, konvertējot hibrīdinstrumentu pašu kapitālā, ir 25 % diskonts, ko piemēro TERP (to nosaka tāpat kā a) apakšpunktā saistībā ar pašu kapitāla iepludināšanu).

Šā pielikuma 16. punktu piemēro tikai tādos gadījumos, ja NLB meitasuzņēmumu citu akcionāru līdzdalība ir lielāka par [5–10] % un tie nepiedalās kapitāla palielināšanā vai neparakstās uz hibrīdinstrumentiem atbilstīgi esošajam akcionāru īpatsvaram.

| 17. | [ziņošana] Līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Slovēnija apņemas nosūtīt Komisijai pusgada progresa ziņojumu. Ziņojumā tiks apkopots progress pārstrukturēšanas plāna īstenošanā un sīkāka informācija par līdzdalības atsavināšanu kapitālā, meitasuzņēmumu likvidāciju un riska svērto aktīvu samazināšanu. Ziņojums tiks iesniegts reizi sešos mēnešos ne vēlāk kā līdz 30. novembrim par pirmo pusgadu un līdz 31. maijam par otro pusgadu. |
| --- | --- |

17.

[ziņošana] Līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Slovēnija apņemas nosūtīt Komisijai pusgada progresa ziņojumu. Ziņojumā tiks apkopots progress pārstrukturēšanas plāna īstenošanā un sīkāka informācija par līdzdalības atsavināšanu kapitālā, meitasuzņēmumu likvidāciju un riska svērto aktīvu samazināšanu. Ziņojums tiks iesniegts reizi sešos mēnešos ne vēlāk kā līdz 30. novembrim par pirmo pusgadu un līdz 31. maijam par otro pusgadu.

| 18. | [pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību] Atbilstīgi kvalificēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, pastāvīgi un pamatīgi uzraudzīs un pārbaudīs, cik pilnīgi un pareizi tiek īstenotas visas šajā pielikumā uzskaitītās apņemšanās un saistības; pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību: i) ir neatkarīgs no NLB un Slovēnijas valdības; ii) tam ir nepieciešamā kvalifikācija sava mandāta pildīšanai; iii) tas nav iesaistīts un nebūs iesaistīts interešu konfliktā. |
| --- | --- |

18.

[pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību] Atbilstīgi kvalificēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, pastāvīgi un pamatīgi uzraudzīs un pārbaudīs, cik pilnīgi un pareizi tiek īstenotas visas šajā pielikumā uzskaitītās apņemšanās un saistības; pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību: i) ir neatkarīgs no NLB un Slovēnijas valdības; ii) tam ir nepieciešamā kvalifikācija sava mandāta pildīšanai; iii) tas nav iesaistīts un nebūs iesaistīts interešu konfliktā.

| 18.1. | Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprinās vai noraidīs ieteiktos pilnvarniekus un apstiprinās ierosināto mandātu, veicot tajā grozījumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai pilnvarnieki pildītu savus pienākumus. |
| --- | --- |

18.1.

Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprinās vai noraidīs ieteiktos pilnvarniekus un apstiprinās ierosināto mandātu, veicot tajā grozījumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai pilnvarnieki pildītu savus pienākumus.

| 18.2. | Pilnvarnieks(-i) uzņemsies īpašus pienākumus, lai nodrošinātu, ka izteiktās apņemšanās tiek pildītas. Komisija var dot pilnvarniekam rīkojumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi un pienākumi un pildītas apņemšanās. |
| --- | --- |

18.2.

Pilnvarnieks(-i) uzņemsies īpašus pienākumus, lai nodrošinātu, ka izteiktās apņemšanās tiek pildītas. Komisija var dot pilnvarniekam rīkojumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi un pienākumi un pildītas apņemšanās.

| 18.3. | Slovēnija (Finanšu ministrija) izsaka apņemšanos, ka NLB d.d. nodrošinās un liks pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, nodrošināt visu veidu sadarbību, palīdzību, tiesības, pilnvaras un informāciju, kādu pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, var pamatoti pieprasīt un kāda tam var būt nepieciešama, lai atbilstīgi pildītu savus uzdevumus, pienākumus un saistības. |
| --- | --- |

18.3.

Slovēnija (Finanšu ministrija) izsaka apņemšanos, ka NLB d.d. nodrošinās un liks pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, nodrošināt visu veidu sadarbību, palīdzību, tiesības, pilnvaras un informāciju, kādu pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, var pamatoti pieprasīt un kāda tam var būt nepieciešama, lai atbilstīgi pildītu savus uzdevumus, pienākumus un saistības.

| 18.4. | NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi, kas veic banku pamatdarbību, izveidos iekšēju procesu, lai nosūtītu pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, visu nepieciešamo informāciju un dokumentus, lai tas uzraudzītu, kā tiek pildītas apņemšanās. Pēc pilnvarnieka, kurš atbild par uzraudzību, pieprasījuma NLB d.d. tam piešķirs pilnīgu piekļuvi visu veidu grāmatojumiem, pierakstiem (tostarp valdes protokoliem), dokumentiem, vadībai vai personālam, iekārtām, telpām un tehniskai informācijai, kas ir nepieciešama tā pienākumu veikšanai. NLB nodos pilnvarnieka, kurš atbild par uzraudzību, rīcībā vienu vai vairākus birojus bankas galvenajā mītnē un būs pieejama, lai tiktos ar pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, pēc tā pieprasījuma. |
| --- | --- |

18.4.

NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi, kas veic banku pamatdarbību, izveidos iekšēju procesu, lai nosūtītu pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, visu nepieciešamo informāciju un dokumentus, lai tas uzraudzītu, kā tiek pildītas apņemšanās. Pēc pilnvarnieka, kurš atbild par uzraudzību, pieprasījuma NLB d.d. tam piešķirs pilnīgu piekļuvi visu veidu grāmatojumiem, pierakstiem (tostarp valdes protokoliem), dokumentiem, vadībai vai personālam, iekārtām, telpām un tehniskai informācijai, kas ir nepieciešama tā pienākumu veikšanai. NLB nodos pilnvarnieka, kurš atbild par uzraudzību, rīcībā vienu vai vairākus birojus bankas galvenajā mītnē un būs pieejama, lai tiktos ar pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, pēc tā pieprasījuma.

| 18.5. | Lai atbilstīgi veiktu savus uzdevumus, pienākumus un saistības, pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, ir tiesīgs piedalīties NLB d.d. uzraudzības padomes sanāksmēs atbilstīgi attiecīgiem tiesību aktiem un uzdot jautājumus NLB d.d. valdes un uzraudzības padomes locekļiem par to, kā tiek pildītas izteiktās apņemšanās; mērķis ir:






  a) | uzraudzīt NLB iekšējo organizāciju sadarbībā ar bankas iekšējās kontroles struktūrvienībām. Šim nolūkam pilnvarnieks ir tiesīgs uzdot jautājumus NLB d.d. uzraudzības padomes, Riska komitejas un Revīzijas komitejas locekļiem. Pēc pilnvarnieka pieprasījuma tam tiks iesniegti visi ziņojumi, kuru sagatavojušas iekšējās kontroles struktūrvienības. Pilnvarnieks uzraudzīs: i) ka tiek atbilstīgi īstenoti ieteikumi saistībā ar izteiktajām apņemšanām, ko sagatavojuši pastāvīgie uzraugi vai periodiski kontrolētāji/revidenti; un ii) ka rīcības plāni tiek īstenoti, lai labotu ikvienu iekšējās kontroles sistēmā konstatēto nepilnību; |
| --- | --- | --- |

18.5.

Lai atbilstīgi veiktu savus uzdevumus, pienākumus un saistības, pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, ir tiesīgs piedalīties NLB d.d. uzraudzības padomes sanāksmēs atbilstīgi attiecīgiem tiesību aktiem un uzdot jautājumus NLB d.d. valdes un uzraudzības padomes locekļiem par to, kā tiek pildītas izteiktās apņemšanās; mērķis ir:

a)

uzraudzīt NLB iekšējo organizāciju sadarbībā ar bankas iekšējās kontroles struktūrvienībām. Šim nolūkam pilnvarnieks ir tiesīgs uzdot jautājumus NLB d.d. uzraudzības padomes, Riska komitejas un Revīzijas komitejas locekļiem. Pēc pilnvarnieka pieprasījuma tam tiks iesniegti visi ziņojumi, kuru sagatavojušas iekšējās kontroles struktūrvienības. Pilnvarnieks uzraudzīs: i) ka tiek atbilstīgi īstenoti ieteikumi saistībā ar izteiktajām apņemšanām, ko sagatavojuši pastāvīgie uzraugi vai periodiski kontrolētāji/revidenti; un ii) ka rīcības plāni tiek īstenoti, lai labotu ikvienu iekšējās kontroles sistēmā konstatēto nepilnību;

| b) | uzraudzīt NLB d.d. un tās saistīto uzņēmumu, kas veic banku pamatdarbību, tirdzniecības praksi, īpašu uzmanību pievēršot kreditēšanas politikai un noguldījumu politikai. Pilnvarnieks var uzdot jautājumus visu nozīmīgo kredītkomiteju locekļiem, jo īpaši tiem, kuri atbild par: i) klientu novērtēšanu/reitingu piešķiršanu; ii) aizdevumu piešķiršanu klientiem; iii) ienākumus nenesošu aizdevumu un pārstrukturētu aizdevumu pārvaldību; un iv) uzkrājumu veidošanu ienākumus nenesošiem aizdevumiem un pārstrukturētiem aizdevumiem; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt NLB d.d. un tās saistīto uzņēmumu, kas veic banku pamatdarbību, tirdzniecības praksi, īpašu uzmanību pievēršot kreditēšanas politikai un noguldījumu politikai. Pilnvarnieks var uzdot jautājumus visu nozīmīgo kredītkomiteju locekļiem, jo īpaši tiem, kuri atbild par: i) klientu novērtēšanu/reitingu piešķiršanu; ii) aizdevumu piešķiršanu klientiem; iii) ienākumus nenesošu aizdevumu un pārstrukturētu aizdevumu pārvaldību; un iv) uzkrājumu veidošanu ienākumus nenesošiem aizdevumiem un pārstrukturētiem aizdevumiem;

| c) | uzraudzīt NLB d.d. un tās saistīto uzņēmumu, kas veic banku pamatdarbību, politiku saistībā ar ienākumus nenesošu aizdevumu pārstrukturēšanu un uzkrājumu veidošanu šādiem aizdevumiem un uzdod jautājumus visiem attiecīgo komiteju locekļiem, kuri atbild par ienākumus nenesošu aizdevumu pārstrukturēšanu un uzkrājumu veidošanu šādiem aizdevumiem. NLB pēc pilnvarnieka pieprasījuma to informē par riska ziņojumiem, kas tiek iesniegti uzraudzības padomei, un analīzēm/pārskatiem, kuru mērķis ir novērtēt NLB kredītu riska darījumu. Pilnvarnieks veic analīzi pats, pamatojoties uz iepriekš minētajiem ziņojumiem, saņemtajām atbildēm un, ja nepieciešams, pārskatiem par atsevišķām kredītu lietām (tādējādi nevar tikt apdraudēts regulējums banku darbības noslēpumiem). Saistībā ar šo pilnvarniekam ir tiesības uzdot jautājumus kredītu analītiķiem un riska darbiniekiem, kuri bija iesaistīti dažos izvēlētos gadījumos, ja tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

c)

uzraudzīt NLB d.d. un tās saistīto uzņēmumu, kas veic banku pamatdarbību, politiku saistībā ar ienākumus nenesošu aizdevumu pārstrukturēšanu un uzkrājumu veidošanu šādiem aizdevumiem un uzdod jautājumus visiem attiecīgo komiteju locekļiem, kuri atbild par ienākumus nenesošu aizdevumu pārstrukturēšanu un uzkrājumu veidošanu šādiem aizdevumiem. NLB pēc pilnvarnieka pieprasījuma to informē par riska ziņojumiem, kas tiek iesniegti uzraudzības padomei, un analīzēm/pārskatiem, kuru mērķis ir novērtēt NLB kredītu riska darījumu. Pilnvarnieks veic analīzi pats, pamatojoties uz iepriekš minētajiem ziņojumiem, saņemtajām atbildēm un, ja nepieciešams, pārskatiem par atsevišķām kredītu lietām (tādējādi nevar tikt apdraudēts regulējums banku darbības noslēpumiem). Saistībā ar šo pilnvarniekam ir tiesības uzdot jautājumus kredītu analītiķiem un riska darbiniekiem, kuri bija iesaistīti dažos izvēlētos gadījumos, ja tas ir nepieciešams.

| 19. | [pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju] Ieceļot pilnvarnieku, kurš atbild par cesiju, piemēro šādus noteikumus:






  a) | ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms 12. punktā minētā termiņa beigām Slovēnija ierosina Eiropas Komisijai apstiprināšanai vienu vai vairākas personas, kas ir kandidāti pilnvarnieka, kurš atbild par cesiju, amatam; |
| --- | --- | --- |

19.

[pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju] Ieceļot pilnvarnieku, kurš atbild par cesiju, piemēro šādus noteikumus:

a)

ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms 12. punktā minētā termiņa beigām Slovēnija ierosina Eiropas Komisijai apstiprināšanai vienu vai vairākas personas, kas ir kandidāti pilnvarnieka, kurš atbild par cesiju, amatam;

| b) | pilnvarnieku, kurš atbild par cesiju, ieceļ amatā vienu nedēļu pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma atbilstīgi Eiropas Komisijas apstiprinātam mandātam; |
| --- | --- |

b)

pilnvarnieku, kurš atbild par cesiju, ieceļ amatā vienu nedēļu pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma atbilstīgi Eiropas Komisijas apstiprinātam mandātam;

| c) | pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, Slovēnija piešķir plašas pilnvaras:






  i) | veikt valstij piederošo NLB akciju atsavināšanu (tostarp nepieciešamās pilnvaras nodrošināt, ka tiek pareizi sagatavoti visi dokumenti, kādi ir nepieciešami atsavināšanas realizēšanai); un |
| --- | --- | --- |

c)

pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, Slovēnija piešķir plašas pilnvaras:

i)

veikt valstij piederošo NLB akciju atsavināšanu (tostarp nepieciešamās pilnvaras nodrošināt, ka tiek pareizi sagatavoti visi dokumenti, kādi ir nepieciešami atsavināšanas realizēšanai); un

| ii) | veikt visus nepieciešamos pasākumus un paziņojumus, ko pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju, uzskata par nepieciešamu vai atbilstīgu, lai panāktu atsavināšanu, tostarp padomnieku iecelšanu, kuri palīdzēs realizēt atsavināšanu; |
| --- | --- |

ii)

veikt visus nepieciešamos pasākumus un paziņojumus, ko pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju, uzskata par nepieciešamu vai atbilstīgu, lai panāktu atsavināšanu, tostarp padomnieku iecelšanu, kuri palīdzēs realizēt atsavināšanu;

| d) | NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi nodrošinās pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, visu veidu sadarbību, palīdzību un informāciju, kādu pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju, var pamatoti pieprasīt savu uzdevumu pildīšanai; un |
| --- | --- |

d)

NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi nodrošinās pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, visu veidu sadarbību, palīdzību un informāciju, kādu pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju, var pamatoti pieprasīt savu uzdevumu pildīšanai; un

| e) | NLB d.d. nodrošinās atalgojumu pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, tādējādi, ka tas nekavēs pilnvarniekam neatkarīgi un efektīvi īstenot savu mandātu. |
| --- | --- |

e)

NLB d.d. nodrošinās atalgojumu pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, tādējādi, ka tas nekavēs pilnvarniekam neatkarīgi un efektīvi īstenot savu mandātu.

---

(1)  Definīcija attiecas arī uz atbilstīgiem kodiem, kurus pieraksta formātā XX.X un XX.XX (t. i., 64.200 attiecas arī uz 64.2. un 64.20).

(2)  Tādu pašu principu piemēro finanšu pārvaldītājsabiedrībām.

(3)  Tāds pats princips saistībā ar kodiem finanšu pārvaldītājsabiedrībām un būvniecībai.

(4)  Bankas politikā saistībā ar atalgojumu ir definēti darbinieki, kuri veic īpašus darba uzdevumus un nav valdes locekļi: i) darbinieki, kuri ir iesaistīti bankas uzņēmējdarbībā: darbinieki NLB d.d darījumu nodaļā; personas, kuras tieši uzņemas risku: otrā vadības līmeņa direktori, finanšu tirgus departamentu direktori, maza apjoma darījumu nodaļu direktori, uzņēmumu (lielu uzņēmumu, MVU) uzņēmējdarbības centru direktori; ii) darbinieki, kuri ir iesaistīti vispārīgās darbībās: otrā un trešā vadības līmeņa direktori; iii) darbinieki, kuri veic uzraudzības darbības: otrā un trešā vadības līmeņa direktori, iekšējās kontroles sistēmā iekļautie darbinieki (iekšējie revidenti u. c.) un darbinieki, kas veic citas neatkarīgas kontroles darbības (riska pārvaldnieki u. c.), par informācijas drošību atbildīgais darbinieks (Chief Information Security Officer jeb CISO); iv) citi darbinieki, kuru kopējie bruto gada ienākumi pārsniedz EUR 100 000.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština un NLB Bank Beograd.

(6)  Vidēja lieluma uzņēmumi ir uzņēmumi, kuru riska darījumu apmērs NLB grupas līmenī ir no EUR 500 000 līdz EUR 10 miljoniem vai kuru ieņēmumi divos secīgos gados ir no EUR 2,5 miljoniem līdz EUR 50 miljoniem. Mazi uzņēmumi ir uzņēmumi, kuru riska darījumi NLB grupas līmenī nepārsniedz EUR 500 000 vai kuru ieņēmumi divos secīgos gados nepārsniedz EUR 2,5 miljonus.

(7)  Jauns aizdevumu apjoms pārskata periodā nozīmē aizdevumu apjomus, par kuriem noslēgta vienošanās konkrētajā pārskata periodā.

(8)  Skatīt 41. punktu Komisijas paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

---

Labojumi

| 21.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/59

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 229, 2014. gada 31. jūlijs
  )

1. lappusē 5. apsvērumā:

tekstu:

| “(5) | Ir arī lietderīgi noteikt ierobežojumus konkrētu finanšu iestāžu piekļuvei kapitāla tirgiem, izņemot Krievijā esošas iestādes, kam ir starptautisks statuss un kas izveidotas ar starpvaldību nolīgumiem, kuros viena no kapitāldaļu īpašniecēm ir Krievija. Šī regula neattiecas uz citiem finanšu pakalpojumiem, tostarp noguldījumu darījumiem, maksājumu pakalpojumiem un jaunu aizdevumu piešķiršanu šajā regulā minētām iestādēm vai no šīm iestādēm, izņemot 5. pantā minētās.” |
| --- | --- |

“(5)

Ir arī lietderīgi noteikt ierobežojumus konkrētu finanšu iestāžu piekļuvei kapitāla tirgiem, izņemot Krievijā esošas iestādes, kam ir starptautisks statuss un kas izveidotas ar starpvaldību nolīgumiem, kuros viena no kapitāldaļu īpašniecēm ir Krievija. Šī regula neattiecas uz citiem finanšu pakalpojumiem, tostarp noguldījumu darījumiem, maksājumu pakalpojumiem un jaunu aizdevumu piešķiršanu šajā regulā minētām iestādēm vai no šīm iestādēm, izņemot 5. pantā minētās.”

lasīt šādi:

| “(5) | Ir arī lietderīgi noteikt ierobežojumus konkrētu finanšu iestāžu piekļuvei kapitāla tirgiem, izņemot Krievijā esošas iestādes, kam ir starptautisks statuss un kas izveidotas ar starpvaldību nolīgumiem, kuros viena no kapitāldaļu īpašniecēm ir Krievija. Šie ierobežojumi neattiecas uz citiem finanšu pakalpojumiem, tostarp noguldījumu darījumiem, maksājumu pakalpojumiem un jaunu aizdevumu piešķiršanu šajā regulā minētām iestādēm vai no šīm iestādēm, izņemot 5. pantā minētos.” |
| --- | --- |

“(5)

Ir arī lietderīgi noteikt ierobežojumus konkrētu finanšu iestāžu piekļuvei kapitāla tirgiem, izņemot Krievijā esošas iestādes, kam ir starptautisks statuss un kas izveidotas ar starpvaldību nolīgumiem, kuros viena no kapitāldaļu īpašniecēm ir Krievija. Šie ierobežojumi neattiecas uz citiem finanšu pakalpojumiem, tostarp noguldījumu darījumiem, maksājumu pakalpojumiem un jaunu aizdevumu piešķiršanu šajā regulā minētām iestādēm vai no šīm iestādēm, izņemot 5. pantā minētos.”

4. lappusē 4. panta 4. punktā:

tekstu:

“4.   Ja atļaujas ir pieprasītas saskaņā ar šā panta 2. punktu, mutatis mutandis piemēro 3. pantu un jo īpaši tā 2. un 5. punktu.”

lasīt šādi:

“4.   Ja atļaujas ir pieprasītas saskaņā ar šā panta 3. punktu, mutatis mutandis piemēro 3. pantu un jo īpaši tā 2. un 5. punktu.”

---