# Euroopa Liidu C 293/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 293 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide2. september 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 293

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide2. september 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2014/C 293/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 18. juuni 2014, mis käsitleb juhiseid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamiseks (ESRN/2014/1) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2014/C 293/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 18. juuni 2014, mis käsitleb juhiseid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamiseks (ESRN/2014/1)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 293/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7331 – Constellium / Tri-Arrows Aluminum Holding / Quiver Ventures) (
  1
  ) | 11 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 293/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7331 – Constellium / Tri-Arrows Aluminum Holding / Quiver Ventures) (
  1
  )

1

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 293/03 | Euro vahetuskurss | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 293/03

Euro vahetuskurss

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2014/C 293/04 | Kandideerimiskutse Euroopa Ombudsmani valimisele | 13 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 293/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7299 – COFCO/Nidera) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| 2014/C 293/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7371 – Nordic Capital / Lindorff) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| 2014/C 293/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7351 – Henkel / Spotless Group) (
  1
  ) | 16 |
| 2014/C 293/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7386 – KKR/Riverstone/Trinity) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

2014/C 293/04

Kandideerimiskutse Euroopa Ombudsmani valimisele

13

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 293/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7299 – COFCO/Nidera) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

2014/C 293/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7371 – Nordic Capital / Lindorff) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

2014/C 293/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7351 – Henkel / Spotless Group) (
  1
  )

1

16

2014/C 293/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7386 – KKR/Riverstone/Trinity) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

18. juuni 2014,

mis käsitleb juhiseid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamiseks

(ESRN/2014/1)

2014/C 293/01

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (1), eelkõige selle artiklit 135,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (2), eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta soovitust ESRB/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (3), eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ja artikleid 18–20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Reaalmajandusele pangandussüsteemi ja finantsturgude kaudu tekkinud finantsvapustuste protsükliline võimendumine on olnud üks ülemaailmse finantskriisi kõige destabiliseerivamaid tegureid. Ülemäärase laenukasvu perioodile järgnev majanduslangus võib põhjustada suurt kahju pangandussektoris ja tekitada nii-öelda nõiaringi. Selles olukorras võivad krediidiasutuste sammud enda bilansiolukorra kindlustamiseks piirata laenupakkumist reaalmajandusse, süvendades majanduslangust ja veelgi halvendades nende bilansiolukorda. Vapustuste protsükliline võimendumine juhib tähelepanu sellele, kui oluline on koguda pangandussektoris lisakapitali aegadel, mil kogu süsteemi hõlmava pinge riskid kasvavad. Niisugune lisakapitalipuhver aitab pangandussektoril taluda ootamatut kahju ja ühtlasi jätkata laenude andmist reaalmajandusse. |
| --- | --- |

(1)

Reaalmajandusele pangandussüsteemi ja finantsturgude kaudu tekkinud finantsvapustuste protsükliline võimendumine on olnud üks ülemaailmse finantskriisi kõige destabiliseerivamaid tegureid. Ülemäärase laenukasvu perioodile järgnev majanduslangus võib põhjustada suurt kahju pangandussektoris ja tekitada nii-öelda nõiaringi. Selles olukorras võivad krediidiasutuste sammud enda bilansiolukorra kindlustamiseks piirata laenupakkumist reaalmajandusse, süvendades majanduslangust ja veelgi halvendades nende bilansiolukorda. Vapustuste protsükliline võimendumine juhib tähelepanu sellele, kui oluline on koguda pangandussektoris lisakapitali aegadel, mil kogu süsteemi hõlmava pinge riskid kasvavad. Niisugune lisakapitalipuhver aitab pangandussektoril taluda ootamatut kahju ja ühtlasi jätkata laenude andmist reaalmajandusse.

| (2) | Võetud on meetmeid, et muuta pangad protsüklilisele dünaamikale vastupidavamaks. Detsembris 2010 avaldas Baseli pangandusjärelevalve komitee mitu meedet pangandussektori jõulisemaks reguleerimiseks. Üks nendest meetmetest, mille kohta Baseli pangandusjärelevalve komitee andis juhiseid siseriiklikele asutustele, puudutab vastutsüklilist kapitalipuhvrit. Euroopa Liit rakendas Baseli pangandusjärelevalve komitee juhised direktiiviga 2013/36/EL. |
| --- | --- |

(2)

Võetud on meetmeid, et muuta pangad protsüklilisele dünaamikale vastupidavamaks. Detsembris 2010 avaldas Baseli pangandusjärelevalve komitee mitu meedet pangandussektori jõulisemaks reguleerimiseks. Üks nendest meetmetest, mille kohta Baseli pangandusjärelevalve komitee andis juhiseid siseriiklikele asutustele, puudutab vastutsüklilist kapitalipuhvrit. Euroopa Liit rakendas Baseli pangandusjärelevalve komitee juhised direktiiviga 2013/36/EL.

| (3) | Direktiivis 2013/36/EL ette nähtud vastutsüklilise kapitalipuhvri kord järgib „juhitava kaalutlusõiguse” põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt kombineerivad kapitalipuhvri määra kehtestamise eest vastutavad asutused asjakohase kapitalipuhvri määra otsustamisel õigusnormide täitmise ja oma kaalutlusõiguse. Nii on nad kohustatud avaldama igas kvartalis võrdlusaluseks puhvri alusnäitaja, kuid kapitalipuhvri määra kehtestamisel on nende kaalutlusõiguse kasutamine tervitatav. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2013/36/EL ette nähtud vastutsüklilise kapitalipuhvri kord järgib „juhitava kaalutlusõiguse” põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt kombineerivad kapitalipuhvri määra kehtestamise eest vastutavad asutused asjakohase kapitalipuhvri määra otsustamisel õigusnormide täitmise ja oma kaalutlusõiguse. Nii on nad kohustatud avaldama igas kvartalis võrdlusaluseks puhvri alusnäitaja, kuid kapitalipuhvri määra kehtestamisel on nende kaalutlusõiguse kasutamine tervitatav.

| (4) | Siseriiklikele määratud asutustele ja Euroopa Keskpangale (EKP) (ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide osas) asetatakse vastutus vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamise eest. Direktiiv 2013/36/EL kohustab iga liikmesriiki määrama ametiasutuse või organi, mis vastutab vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise eest selles liikmesriigis. Peale selle on nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruses (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (4), ette nähtud Euroopa Keskpanga eriülesanded järelevalve alal. Muu hulgas võib EKP, kui ta peab seda vajalikuks, kohaldada vastutsükliliste kapitalipuhvrite suhtes rangemaid nõudeid kui need, mida kohaldavad siseriiklikud määratud asutused. Sel erijuhul peetakse EKP-d vajaduse korral määratud asutuseks ning tal on kõik volitused ja kohustused, mis on asjakohaste liidu õigusnormidega antud määratud asutustele. Harilikult aga vastutavad vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade avaldamise eest siseriiklikud määratud asutused. |
| --- | --- |

(4)

Siseriiklikele määratud asutustele ja Euroopa Keskpangale (EKP) (ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide osas) asetatakse vastutus vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamise eest. Direktiiv 2013/36/EL kohustab iga liikmesriiki määrama ametiasutuse või organi, mis vastutab vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise eest selles liikmesriigis. Peale selle on nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruses (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (4), ette nähtud Euroopa Keskpanga eriülesanded järelevalve alal. Muu hulgas võib EKP, kui ta peab seda vajalikuks, kohaldada vastutsükliliste kapitalipuhvrite suhtes rangemaid nõudeid kui need, mida kohaldavad siseriiklikud määratud asutused. Sel erijuhul peetakse EKP-d vajaduse korral määratud asutuseks ning tal on kõik volitused ja kohustused, mis on asjakohaste liidu õigusnormidega antud määratud asutustele. Harilikult aga vastutavad vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade avaldamise eest siseriiklikud määratud asutused.

| (5) | Direktiiviga 2013/36/EL on ette nähtud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) võib vastu võtta soovitusi, milles antakse määratud asutustele juhiseid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamise kohta. Muu hulgas võib ESRN anda põhimõttelist nõu, et juhendada määratud asutusi otsuste tegemisel seoses asjakohaste puhvrimääradega ning anda juhiseid laenu-SKP lõhe mõõtmise ja arvutamise ning puhvri alusnäitaja arvutamise kohta. Peale selle võib ESRN anda juhiseid muutujate kohta, mis annavad tunnistust kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega finantssüsteemis, ning muutujate kohta, mis annavad märku puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviga 2013/36/EL on ette nähtud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) võib vastu võtta soovitusi, milles antakse määratud asutustele juhiseid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kehtestamise kohta. Muu hulgas võib ESRN anda põhimõttelist nõu, et juhendada määratud asutusi otsuste tegemisel seoses asjakohaste puhvrimääradega ning anda juhiseid laenu-SKP lõhe mõõtmise ja arvutamise ning puhvri alusnäitaja arvutamise kohta. Peale selle võib ESRN anda juhiseid muutujate kohta, mis annavad tunnistust kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega finantssüsteemis, ning muutujate kohta, mis annavad märku puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest.

| (6) | Vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud abiks protsüklilisusega toimetulekul finantssüsteemis. Kui tsükliline süsteemne risk hinnatakse olevat kasvamas, tuleks koguda kapitali ja luua puhvrid, mis muudavad pangandussektori vastupidavamaks pingelistel aegadel, mil kahjud realiseeruvad. See aitab säilitada laenupakkumist ja leevendada finantstsükli langusjärku. Samuti võib vastutsükliline kapitalipuhver aidata leevendada ülemäärast laenukasvu finantstsükli tõusujärgus. |
| --- | --- |

(6)

Vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud abiks protsüklilisusega toimetulekul finantssüsteemis. Kui tsükliline süsteemne risk hinnatakse olevat kasvamas, tuleks koguda kapitali ja luua puhvrid, mis muudavad pangandussektori vastupidavamaks pingelistel aegadel, mil kahjud realiseeruvad. See aitab säilitada laenupakkumist ja leevendada finantstsükli langusjärku. Samuti võib vastutsükliline kapitalipuhver aidata leevendada ülemäärast laenukasvu finantstsükli tõusujärgus.

| (7) | Puhvri alusnäitaja ei ole mõeldud puhvrimäära automaatse kehtestamise aluseks ega määratud asutusele kohustuslikuks. Baseli pangandusjärelevalve komitee analüüsist nähtub, et laenu-SKP lõhe on küll kasulik lähtekoht, millest vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid puudutavates otsustes juhinduda, ent selle toimivus võib olla riigiti ja eri aegadel erinev. Arvestades finantssüsteemide heterogeensust ja dünaamilisust, rahvamajanduste erisusi ning andmete kasutamise võimaluste olulisi erinevusi Euroopa Liidus, peaksid määratud asutused kogu süsteemi hõlmava riski taset hinnates arvesse võtma mitmesugust teavet ja kehtestama puhvrimäära sellele vastavalt. Selle teabe hulka peaksid kuuluma lisanäitajad, mis annavad märku kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega, majanduses finantsvahenduse määrast tunnistust andvad märgid, nagu laenude ja SKP vaheline suhe, ning kvalitatiivne teave. Hindamisel kasutatav kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave, sealhulgas puhvri alusnäitaja ja lisanäitajad on kapitalipuhvri määrasid käsitlevate otsuste selgitamise ja põhjendamise aluseks. |
| --- | --- |

(7)

Puhvri alusnäitaja ei ole mõeldud puhvrimäära automaatse kehtestamise aluseks ega määratud asutusele kohustuslikuks. Baseli pangandusjärelevalve komitee analüüsist nähtub, et laenu-SKP lõhe on küll kasulik lähtekoht, millest vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid puudutavates otsustes juhinduda, ent selle toimivus võib olla riigiti ja eri aegadel erinev. Arvestades finantssüsteemide heterogeensust ja dünaamilisust, rahvamajanduste erisusi ning andmete kasutamise võimaluste olulisi erinevusi Euroopa Liidus, peaksid määratud asutused kogu süsteemi hõlmava riski taset hinnates arvesse võtma mitmesugust teavet ja kehtestama puhvrimäära sellele vastavalt. Selle teabe hulka peaksid kuuluma lisanäitajad, mis annavad märku kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega, majanduses finantsvahenduse määrast tunnistust andvad märgid, nagu laenude ja SKP vaheline suhe, ning kvalitatiivne teave. Hindamisel kasutatav kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave, sealhulgas puhvri alusnäitaja ja lisanäitajad on kapitalipuhvri määrasid käsitlevate otsuste selgitamise ja põhjendamise aluseks.

| (8) | Baseli pangandusjärelevalve komitee analüüs näitab, et laenu-SKP lõhe ja teised näitajad võivad vahel anda eksitavat teavet. Kaalutledes, milline on majanduses jätkusuutlik laenutase ja kohane vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, peaksid määratud asutused sellest teadlikud olema. Sellepärast peaksid määratud asutused perioodiliselt uuesti hindama nende näitajate toimivust, millele nad omistavad kõige enam kaalu. |
| --- | --- |

(8)

Baseli pangandusjärelevalve komitee analüüs näitab, et laenu-SKP lõhe ja teised näitajad võivad vahel anda eksitavat teavet. Kaalutledes, milline on majanduses jätkusuutlik laenutase ja kohane vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, peaksid määratud asutused sellest teadlikud olema. Sellepärast peaksid määratud asutused perioodiliselt uuesti hindama nende näitajate toimivust, millele nad omistavad kõige enam kaalu.

| (9) | Kui riskid realiseeruvad, võib vastutsüklilise kapitalipuhvri kohene vabastamine aidata krediidiasutustel taluda kahjusid ning ühtlasi säilitada laenuvood reaalmajandusse ja jätkata seadusega sätestatud kapitalinõuete täitmist. Niisugune kapitalipuhvri vastutsükliline kasutamine võib leevendada krediidiasutuste protsüklilist käitumist, mille tagajärjel võib muidu aheneda laenupakkumine reaalmajandusse. Vastutsüklilise kapitalipuhvri võib vabastada sammsammulisemalt, kui finantstsükli langusjärk ei lange kokku riskide realiseerumisega ja kui ülemäärasest laenukasvust põhjustatud riskid krediidiasutuste vastupidavusele on vaibunud. Otsused kapitalipuhvri vabastamisest tekkida võivate kapitali ülejääkide kasutamise kohta on määratud asutuste või pädevate asutuste kaalutluspiirides. |
| --- | --- |

(9)

Kui riskid realiseeruvad, võib vastutsüklilise kapitalipuhvri kohene vabastamine aidata krediidiasutustel taluda kahjusid ning ühtlasi säilitada laenuvood reaalmajandusse ja jätkata seadusega sätestatud kapitalinõuete täitmist. Niisugune kapitalipuhvri vastutsükliline kasutamine võib leevendada krediidiasutuste protsüklilist käitumist, mille tagajärjel võib muidu aheneda laenupakkumine reaalmajandusse. Vastutsüklilise kapitalipuhvri võib vabastada sammsammulisemalt, kui finantstsükli langusjärk ei lange kokku riskide realiseerumisega ja kui ülemäärasest laenukasvust põhjustatud riskid krediidiasutuste vastupidavusele on vaibunud. Otsused kapitalipuhvri vabastamisest tekkida võivate kapitali ülejääkide kasutamise kohta on määratud asutuste või pädevate asutuste kaalutluspiirides.

| (10) | On oluline, et vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestaval asutusel oleks hea kommunikatsioonistrateegia. See aitab tulla toime üldsuse ootustega, täidab olulist funktsiooni määratud asutuste vahelises tegevuse kooskõlastamises ning on hädavajalik makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika usaldusväärsuse, vastutavuse ja tõhususe huvides. Direktiiv 2013/36/EL kohustab määratud asutusi võtma kõik mõistlikud meetmed, et kooskõlastada puhvrimäärasid käsitlevate teadaannete ajastust. |
| --- | --- |

(10)

On oluline, et vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestaval asutusel oleks hea kommunikatsioonistrateegia. See aitab tulla toime üldsuse ootustega, täidab olulist funktsiooni määratud asutuste vahelises tegevuse kooskõlastamises ning on hädavajalik makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika usaldusväärsuse, vastutavuse ja tõhususe huvides. Direktiiv 2013/36/EL kohustab määratud asutusi võtma kõik mõistlikud meetmed, et kooskõlastada puhvrimäärasid käsitlevate teadaannete ajastust.

| (11) | Vastupidavama pangandussüsteemi ülesehitamisega liidus kaasneb see, et määratud asutused tunnustavad teiste liikmesriikide kehtestatud vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid. Direktiiviga 2013/36/EL on rajatud raamistik teiste liikmesriikide puhvrimäärade tunnustamiseks ning kolmandate riikide suhtes puhvrimäärade tunnustamiseks või kehtestamiseks. Lisaks kohustuslikele vastastikustele kokkulepetele peaksid määratud asutused üldiselt tunnustama teiste liikmesriikide kehtestatud puhvrimäärasid. Ilma et see piiraks tulevaste ESRNi soovituste kohaldamist, ei käsitle käesolev soovitus liidusiseste määratud asutuste tegevust seoses kolmandate riikide vastutsükliliste kapitalipuhvrite määradega. |
| --- | --- |

(11)

Vastupidavama pangandussüsteemi ülesehitamisega liidus kaasneb see, et määratud asutused tunnustavad teiste liikmesriikide kehtestatud vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid. Direktiiviga 2013/36/EL on rajatud raamistik teiste liikmesriikide puhvrimäärade tunnustamiseks ning kolmandate riikide suhtes puhvrimäärade tunnustamiseks või kehtestamiseks. Lisaks kohustuslikele vastastikustele kokkulepetele peaksid määratud asutused üldiselt tunnustama teiste liikmesriikide kehtestatud puhvrimäärasid. Ilma et see piiraks tulevaste ESRNi soovituste kohaldamist, ei käsitle käesolev soovitus liidusiseste määratud asutuste tegevust seoses kolmandate riikide vastutsükliliste kapitalipuhvrite määradega.

| (12) | Vastutsükliline kapitalipuhver on osa makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidest. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 4. aprilli 2013. aasta soovitus ESRN/2013/1 vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (5) sisaldab näidisnimekirja instrumentidest, mida liikmesriigid võivad anda makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste käsutusse. Määratud asutused peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia raames kaaluma, millal kasutada ainuüksi vastutsüklilist kapitalipuhvrit, millal muid instrumente ning millal kombineerida vastutsüklilist kapitalipuhvrit ja muid instrumente. |
| --- | --- |

(12)

Vastutsükliline kapitalipuhver on osa makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidest. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 4. aprilli 2013. aasta soovitus ESRN/2013/1 vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (5) sisaldab näidisnimekirja instrumentidest, mida liikmesriigid võivad anda makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste käsutusse. Määratud asutused peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia raames kaaluma, millal kasutada ainuüksi vastutsüklilist kapitalipuhvrit, millal muid instrumente ning millal kombineerida vastutsüklilist kapitalipuhvrit ja muid instrumente.

| (13) | Empiirilise analüüsi kohaselt on laenu-SKP lõhe liidu kui terviku jaoks üksiknäitajana parim märguandja niisugust laadi kriisidega seostatavate riskide kuhjumisest, mida vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud leevendama. On tõendatud, et laenu-SKP lõhe on jõuline märguandja selle lõhe mitmesuguste tunnuste juures. Mõned selle lõhe arvutamise meetodid ilmutavad paremaid märguandeomadusi kui Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes välja pakutud arvutusmeetod, kuid need kalduvad põhinema kitsamatel laenualastel koondnäitajatel ja võivad seega olla finantsinnovatsiooni oludes nõrgemad. Laenu-SKP lõhe ja puhvri võrdlusmäära mõõtmine ja arvutamine vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele suurendab võrreldavust nii liidu piires kui ka väljaspool. |
| --- | --- |

(13)

Empiirilise analüüsi kohaselt on laenu-SKP lõhe liidu kui terviku jaoks üksiknäitajana parim märguandja niisugust laadi kriisidega seostatavate riskide kuhjumisest, mida vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud leevendama. On tõendatud, et laenu-SKP lõhe on jõuline märguandja selle lõhe mitmesuguste tunnuste juures. Mõned selle lõhe arvutamise meetodid ilmutavad paremaid märguandeomadusi kui Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes välja pakutud arvutusmeetod, kuid need kalduvad põhinema kitsamatel laenualastel koondnäitajatel ja võivad seega olla finantsinnovatsiooni oludes nõrgemad. Laenu-SKP lõhe ja puhvri võrdlusmäära mõõtmine ja arvutamine vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele suurendab võrreldavust nii liidu piires kui ka väljaspool.

| (14) | Mõnes liikmesriigis võib Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes soovitatud viisil mõõtmine ja arvutamine anda tulemuseks sellise laenu-SKP lõhe, mis ei anna hästi märku finantskriisidele eelnevate riskide kuhjumisest. Siseriiklikud erisused, nagu erinevused finantssüsteemi struktuuris ja arengutasemes ning laenuandmete kvaliteedis ja kättesaadavuses, tähendavad, et mõne liikmesriigi puhul võib tugevamaid märguandeomadusi ilmutada mõni muu laenu-SKP lõhe arvutamise meetod, mitte Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes soovitatu. Niisuguste erinevuste arvestamiseks ja teiste metoodikate võimaldamiseks võivad määratud asutused – lisaks – mõõta ja arvutada laenu-SKP lõhet meetodil, mis paremini kajastab asjaomase liikmesriigi erisusi. |
| --- | --- |

(14)

Mõnes liikmesriigis võib Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes soovitatud viisil mõõtmine ja arvutamine anda tulemuseks sellise laenu-SKP lõhe, mis ei anna hästi märku finantskriisidele eelnevate riskide kuhjumisest. Siseriiklikud erisused, nagu erinevused finantssüsteemi struktuuris ja arengutasemes ning laenuandmete kvaliteedis ja kättesaadavuses, tähendavad, et mõne liikmesriigi puhul võib tugevamaid märguandeomadusi ilmutada mõni muu laenu-SKP lõhe arvutamise meetod, mitte Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes soovitatu. Niisuguste erinevuste arvestamiseks ja teiste metoodikate võimaldamiseks võivad määratud asutused – lisaks – mõõta ja arvutada laenu-SKP lõhet meetodil, mis paremini kajastab asjaomase liikmesriigi erisusi.

| (15) | Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes näidatud metoodika laenu-SKP lõhe seostamiseks puhvri võrdlusmääraga, mida kasutatakse kui puhvri alusnäitajat, on sihtotstarbeline. Alternatiivsete metoodikate empiiriline analüüs on küll paljutõotav, kuid ei ole suunaandmiseks piisavalt arenenud. Liikmesriigid, mis mõõdavad ja arvutavad laenu-SKP lõhet lisaks Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes avaldatud metoodikale ka alternatiivsel meetodil, peaksid Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes näidatud puhvri võrdlusmäärale lisaks välja töötama ja avaldama sellele alternatiivsele meetodile vastava puhvri võrdlusmäära. Ka Baseli pangandusjärelevalve komitee juhiste kohaselt laenu-SKP lõhet mõõtvad ja arvutavad liikmesriigid saavad välja töötada ja avaldada alternatiivse puhvri võrdlusmäära lisaks sellele, mis saadakse Baseli pangandusjärelevalve komitee metoodikat kasutades. |
| --- | --- |

(15)

Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes näidatud metoodika laenu-SKP lõhe seostamiseks puhvri võrdlusmääraga, mida kasutatakse kui puhvri alusnäitajat, on sihtotstarbeline. Alternatiivsete metoodikate empiiriline analüüs on küll paljutõotav, kuid ei ole suunaandmiseks piisavalt arenenud. Liikmesriigid, mis mõõdavad ja arvutavad laenu-SKP lõhet lisaks Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes avaldatud metoodikale ka alternatiivsel meetodil, peaksid Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistes näidatud puhvri võrdlusmäärale lisaks välja töötama ja avaldama sellele alternatiivsele meetodile vastava puhvri võrdlusmäära. Ka Baseli pangandusjärelevalve komitee juhiste kohaselt laenu-SKP lõhet mõõtvad ja arvutavad liikmesriigid saavad välja töötada ja avaldada alternatiivse puhvri võrdlusmäära lisaks sellele, mis saadakse Baseli pangandusjärelevalve komitee metoodikat kasutades.

| (16) | Empiirilistest järeldustest nähtub, et märguandmisel ülemäärase laenukasvuga seotud kogu süsteemi hõlmavate riskide kuhjumisest finantssüsteemis võivad laenu-SKP lõhet täiendada muud muutujad. Niisuguste muutujate hulka kuuluvad kinnisvara võimaliku ülehindamisega seotud näitajad (nt äri- ja elamukinnisvara hindade ja sissetuleku vaheline suhe, hinnakäärid ja kasvumäärad), laenuarengu näitajad (nt reaalne kogulaenude või reaalne pangalaenude kasv, kõrvalekalle deflatsiooni võrra korrigeeritud M3-rahavaru trendist), maksebilansi puudujääkide näitajad (nt jooksevkonto jäägi suhe SKPsse), pangabilansside tugevuse näitajad (nt finantsvõimenduse määrad), erasektori võlakoormuse näitajad (nt võla teenindamise kulude ja sissetuleku vaheline suhe) ning riski võimaliku väärhindamise näitajad (nt omakapitali hinna reaalne kasv). Kohast vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestades peaksid määratud asutused niisuguseid näitajaid arvesse võtma. On leitud, et selliste näitajate kombineerimine laenu-SKP lõhega mitmemuutujalises mudelis tõhustab märguandmist. Määratud asutused võivad soovida ka selliseid mudeleid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(16)

Empiirilistest järeldustest nähtub, et märguandmisel ülemäärase laenukasvuga seotud kogu süsteemi hõlmavate riskide kuhjumisest finantssüsteemis võivad laenu-SKP lõhet täiendada muud muutujad. Niisuguste muutujate hulka kuuluvad kinnisvara võimaliku ülehindamisega seotud näitajad (nt äri- ja elamukinnisvara hindade ja sissetuleku vaheline suhe, hinnakäärid ja kasvumäärad), laenuarengu näitajad (nt reaalne kogulaenude või reaalne pangalaenude kasv, kõrvalekalle deflatsiooni võrra korrigeeritud M3-rahavaru trendist), maksebilansi puudujääkide näitajad (nt jooksevkonto jäägi suhe SKPsse), pangabilansside tugevuse näitajad (nt finantsvõimenduse määrad), erasektori võlakoormuse näitajad (nt võla teenindamise kulude ja sissetuleku vaheline suhe) ning riski võimaliku väärhindamise näitajad (nt omakapitali hinna reaalne kasv). Kohast vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestades peaksid määratud asutused niisuguseid näitajaid arvesse võtma. On leitud, et selliste näitajate kombineerimine laenu-SKP lõhega mitmemuutujalises mudelis tõhustab märguandmist. Määratud asutused võivad soovida ka selliseid mudeleid arvesse võtta.

| (17) | Empiiriliste järelduste kohaselt olid enamikus liikmesriikides finantsturuhindadel parimad märguandeomadused seoses niisuguste riskide realiseerumisega, mille korral on vajalik vastutsüklilise kapitalipuhvri kohene vähendamine või täielik vabastamine. See, et piisavalt pikki aegridasid niisuguste turupõhiste näitajatega on saadaval piiratult, tähendab, et empiiriline analüüs puhvri vabastamise etapi kohta on nõrgem kui kogumisetapi kohta. Samuti on keeruline teha kindlaks muutujaid, mis annavad märku sellest, et vastutsüklilist kapitalipuhvrit saab järk-järgult vähendada, kui ülemäärasest laenukasvust tekkinud riskid vaibuvad. Põhimõtteliselt võivad vastutsüklilise kapitalipuhvri kogumisetapis hästi toimivad muutujad anda teavet ka puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise otsuse tegemiseks. Need muutujad võivad siiski anda ka eksitavat teavet. Näiteks ei pruugi laenu-SKP lõhe riske täpselt kajastada, kui laenukoormus on pikemat aega ülemääraselt kasvanud. Sedamööda, kuidas uuringud ja kogemused vabastamisetapis arenevad, on vaja käesolevas soovituses näidatud muutujate kompleksi täiendada muudegi asjakohaste näitajatega, kui need kindlaks tehakse. Üldiselt tuleb määratud asutustel rakendada puhvri vabastamise etapis suurematki kaalutlust kui puhvri kogumise etapis. Kaalutletava otsuse tegemiseks võivad teavet anda ka turu-uuringud, järelevalveasutuste hinnangud ja stressitestid. |
| --- | --- |

(17)

Empiiriliste järelduste kohaselt olid enamikus liikmesriikides finantsturuhindadel parimad märguandeomadused seoses niisuguste riskide realiseerumisega, mille korral on vajalik vastutsüklilise kapitalipuhvri kohene vähendamine või täielik vabastamine. See, et piisavalt pikki aegridasid niisuguste turupõhiste näitajatega on saadaval piiratult, tähendab, et empiiriline analüüs puhvri vabastamise etapi kohta on nõrgem kui kogumisetapi kohta. Samuti on keeruline teha kindlaks muutujaid, mis annavad märku sellest, et vastutsüklilist kapitalipuhvrit saab järk-järgult vähendada, kui ülemäärasest laenukasvust tekkinud riskid vaibuvad. Põhimõtteliselt võivad vastutsüklilise kapitalipuhvri kogumisetapis hästi toimivad muutujad anda teavet ka puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise otsuse tegemiseks. Need muutujad võivad siiski anda ka eksitavat teavet. Näiteks ei pruugi laenu-SKP lõhe riske täpselt kajastada, kui laenukoormus on pikemat aega ülemääraselt kasvanud. Sedamööda, kuidas uuringud ja kogemused vabastamisetapis arenevad, on vaja käesolevas soovituses näidatud muutujate kompleksi täiendada muudegi asjakohaste näitajatega, kui need kindlaks tehakse. Üldiselt tuleb määratud asutustel rakendada puhvri vabastamise etapis suurematki kaalutlust kui puhvri kogumise etapis. Kaalutletava otsuse tegemiseks võivad teavet anda ka turu-uuringud, järelevalveasutuste hinnangud ja stressitestid.

| (18) | Kui sellised andmed on asjaomases liikmesriigis saadaval, peaks vastutsüklilise kapitalipuhvri kogumise, säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest märku andvate muutujate minimaalse kompleksi jälgimine ja avaldamine aitama kaasa määratud asutuste poolsele järjepidevusele ja läbipaistvusele. See ei tohiks takistada määratud asutusi kaalumast muid näitajaid või muud kvalitatiivset teavet, arvestades asjaomase liikmesriigi erisusi, ega omistamast teatavatele muutujatele suuremat kaalu kui teistele või omistamast suuremat kaalu kvalitatiivsele teabele. |
| --- | --- |

(18)

Kui sellised andmed on asjaomases liikmesriigis saadaval, peaks vastutsüklilise kapitalipuhvri kogumise, säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest märku andvate muutujate minimaalse kompleksi jälgimine ja avaldamine aitama kaasa määratud asutuste poolsele järjepidevusele ja läbipaistvusele. See ei tohiks takistada määratud asutusi kaalumast muid näitajaid või muud kvalitatiivset teavet, arvestades asjaomase liikmesriigi erisusi, ega omistamast teatavatele muutujatele suuremat kaalu kui teistele või omistamast suuremat kaalu kvalitatiivsele teabele.

| (19) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast seda, kui haldusnõukogu sellekohasest kavatsusest on Euroopa Liidu Nõukogule teatatud ja talle on antud võimalus vastata, |
| --- | --- |

(19)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast seda, kui haldusnõukogu sellekohasest kavatsusest on Euroopa Liidu Nõukogule teatatud ja talle on antud võimalus vastata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A. Põhimõtted

Määratud asutustel soovitatakse asjaomases liikmesriigis kohaldatavate asjakohaste vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade hindamisel ja kehtestamisel järgida järgmisi põhimõtteid.

| 1. | 1. põhimõte (eesmärk). Otsustes asjakohaste vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kohta tuleks juhinduda eesmärgist kaitsta pangandussüsteemi võimalike kahjude eest seoses tsüklilise süsteemse riski kuhjumisega, seeläbi toetades jätkusuutlikku laenuandmist reaalmajandusse kogu finantstsükli kestel. |
| --- | --- |

1.

1. põhimõte (eesmärk). Otsustes asjakohaste vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kohta tuleks juhinduda eesmärgist kaitsta pangandussüsteemi võimalike kahjude eest seoses tsüklilise süsteemse riski kuhjumisega, seeläbi toetades jätkusuutlikku laenuandmist reaalmajandusse kogu finantstsükli kestel.

| 2. | 2. põhimõte (puhvri alusnäitaja). Otsuste tegemisel vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kohta, iseäranis kogumisetapis peaks üldiseks lähtekohaks olema laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekalle pikaajalisest trendist ehk laenu-SKP lõhe. Kogu süsteemi hõlmavat tsüklilist riski hinnates ja asjakohast kapitalipuhvri määra kehtestades peaksid määratud asutused siiski arvesse võtma ka muud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet. Selle hulka kuulub vastava riigi erisusi kajastav teave. Määratud asutused peaksid üldsusele selgitama, mis teavet kasutatakse ja kuidas seda asjakohase puhvrimäära kehtestamisel arvesse võetakse. |
| --- | --- |

2.

2. põhimõte (puhvri alusnäitaja). Otsuste tegemisel vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrade kohta, iseäranis kogumisetapis peaks üldiseks lähtekohaks olema laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekalle pikaajalisest trendist ehk laenu-SKP lõhe. Kogu süsteemi hõlmavat tsüklilist riski hinnates ja asjakohast kapitalipuhvri määra kehtestades peaksid määratud asutused siiski arvesse võtma ka muud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet. Selle hulka kuulub vastava riigi erisusi kajastav teave. Määratud asutused peaksid üldsusele selgitama, mis teavet kasutatakse ja kuidas seda asjakohase puhvrimäära kehtestamisel arvesse võetakse.

| 3. | 3. põhimõte (eksitava teabe oht). Määratud asutused peaksid hindama teavet, mida annavad laenu-SKP lõhe ja muud asjakohased muutujad või muutujaid kombineerivad mudelid, arvestades, et nendest saadav teave võib olla eksitav. Määratud asutused peaksid seda hinnangut arvesse võtma, kui nad kaalutlevad asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise eesmärgil otsuseid laenukasvu jätkusuutlikkuse kohta. Nende muutujate ja mudelite kasulikkust tuleks perioodiliselt uuesti hinnata. |
| --- | --- |

3.

3. põhimõte (eksitava teabe oht). Määratud asutused peaksid hindama teavet, mida annavad laenu-SKP lõhe ja muud asjakohased muutujad või muutujaid kombineerivad mudelid, arvestades, et nendest saadav teave võib olla eksitav. Määratud asutused peaksid seda hinnangut arvesse võtma, kui nad kaalutlevad asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise eesmärgil otsuseid laenukasvu jätkusuutlikkuse kohta. Nende muutujate ja mudelite kasulikkust tuleks perioodiliselt uuesti hinnata.

| 4. | 4. põhimõte (puhvri vabastamine). Kui riskid realiseeruvad, peaksid määratud asutused vastutsüklilise kapitalipuhvri kohe vabastama. See võib leevendada krediidiasutuste protsüklilist käitumist, aidates neil taluda kahjusid ning ühtlasi säilitada laenuvood reaalmajandusse ja jätkata maksevõimenõuete täitmist. Kui riskid ei realiseeru, vaid need hinnatakse olevat vaibumas, võib olla asjakohasem vabastada puhver järk-järgult. Kui määratud asutus vähendab kehtivat kapitalipuhvri määra, peaks ta tegema otsuse viiteperioodi kohta, mille jooksul ei eeldata kapitalipuhvri määra suurenemist. |
| --- | --- |

4.

4. põhimõte (puhvri vabastamine). Kui riskid realiseeruvad, peaksid määratud asutused vastutsüklilise kapitalipuhvri kohe vabastama. See võib leevendada krediidiasutuste protsüklilist käitumist, aidates neil taluda kahjusid ning ühtlasi säilitada laenuvood reaalmajandusse ja jätkata maksevõimenõuete täitmist. Kui riskid ei realiseeru, vaid need hinnatakse olevat vaibumas, võib olla asjakohasem vabastada puhver järk-järgult. Kui määratud asutus vähendab kehtivat kapitalipuhvri määra, peaks ta tegema otsuse viiteperioodi kohta, mille jooksul ei eeldata kapitalipuhvri määra suurenemist.

| 5. | 5. põhimõte (kommunikatsioon). Määratud asutused peaksid välja kujundama selge strateegia teadaandmiseks oma otsustest, mis käsitlevad vastutsüklilist kapitalipuhvrit. Selle strateegia raames peaksid nad paika panema mehhanismi tegevuse kooskõlastamiseks teiste määratud asutustega ja ESRNiga. Samuti peaksid nad ette nägema stabiilsed läbipaistvad menetlused ning selgelt määratletud kanalid teabe edastamiseks peamistele sidusrühmadele ja üldsusele. |
| --- | --- |

5.

5. põhimõte (kommunikatsioon). Määratud asutused peaksid välja kujundama selge strateegia teadaandmiseks oma otsustest, mis käsitlevad vastutsüklilist kapitalipuhvrit. Selle strateegia raames peaksid nad paika panema mehhanismi tegevuse kooskõlastamiseks teiste määratud asutustega ja ESRNiga. Samuti peaksid nad ette nägema stabiilsed läbipaistvad menetlused ning selgelt määratletud kanalid teabe edastamiseks peamistele sidusrühmadele ja üldsusele.

| 6. | 6. põhimõte (puhvrimäärade tunnustamine). Lisaks liidu õiguses kohustuslikele vastastikustele kokkulepetele peaksid määratud asutused üldiselt tunnustama teistes liikmesriikides kohaldatavaid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid. Määratud asutused peaksid arvestama, millised piiriülesed tagajärjed on sellel, kui teise liikmesriigiga seotud riskipositsioonide suhtes ei tunnustata puhvrimäära üle kohustusliku taseme. Kui määratud asutus ei tunnusta teise liikmesriigi määratud asutuse kehtestatud puhvrimäära üle kohustusliku taseme, peaks ta sellest teatama:






  a) | ESRNile; |
| --- | --- | --- |

6.

6. põhimõte (puhvrimäärade tunnustamine). Lisaks liidu õiguses kohustuslikele vastastikustele kokkulepetele peaksid määratud asutused üldiselt tunnustama teistes liikmesriikides kohaldatavaid vastutsükliliste kapitalipuhvrite määrasid. Määratud asutused peaksid arvestama, millised piiriülesed tagajärjed on sellel, kui teise liikmesriigiga seotud riskipositsioonide suhtes ei tunnustata puhvrimäära üle kohustusliku taseme. Kui määratud asutus ei tunnusta teise liikmesriigi määratud asutuse kehtestatud puhvrimäära üle kohustusliku taseme, peaks ta sellest teatama:

a)

ESRNile;

| b) | seda puhvrimäära kehtestavale määratud asutusele; |
| --- | --- |

b)

seda puhvrimäära kehtestavale määratud asutusele;

| c) | EKP-le, kui vähemalt üks puhvrimäära kehtestanud või seda mitte tunnustav asutus asub liikmesriigis, mis osaleb ühtses järelevalvemehhanismis vastavalt määrusele (EL) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

c)

EKP-le, kui vähemalt üks puhvrimäära kehtestanud või seda mitte tunnustav asutus asub liikmesriigis, mis osaleb ühtses järelevalvemehhanismis vastavalt määrusele (EL) nr 1024/2013.

| 7. | 7. põhimõte (muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid). Vastutsükliline kapitalipuhver on osa liidu ametiasutuste käsutuses olevast makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kompleksist. Määratud asutused peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia raames kaaluma, millal kasutada ainuüksi vastutsüklilist kapitalipuhvrit, millal kapitalipuhvri asemel muid instrumente ning millal kombineerida vastutsüklilist kapitalipuhvrit ja muid instrumente. |
| --- | --- |

7.

7. põhimõte (muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid). Vastutsükliline kapitalipuhver on osa liidu ametiasutuste käsutuses olevast makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kompleksist. Määratud asutused peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia raames kaaluma, millal kasutada ainuüksi vastutsüklilist kapitalipuhvrit, millal kapitalipuhvri asemel muid instrumente ning millal kombineerida vastutsüklilist kapitalipuhvrit ja muid instrumente.

Soovitus B. Juhised laenu-SKP lõhe mõõtmiseks ja arvutamiseks, puhvri võrdlusmäära ja puhvri alusnäitaja arvutamiseks

| 1. | Määratud asutustel soovitatakse igas kvartalis mõõta ja arvutada standardne laenu-SKP lõhe vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele, nagu on näidatud käesoleva soovituse lisa I osas. |
| --- | --- |

1.

Määratud asutustel soovitatakse igas kvartalis mõõta ja arvutada standardne laenu-SKP lõhe vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele, nagu on näidatud käesoleva soovituse lisa I osas.

| 2. | Kui määratud asutused on seisukohal, et asjaomase rahvamajanduse erisusi kajastaks paremini teistsugune laenu-SKP lõhe mõõtmine ja arvutamine, soovitatakse neil mõõta ja arvutada igas kvartalis vastav laenu-SKP lõhe täiendavalt lisaks lõike 1 kohaselt arvutatud lõhele. Selle täiendava laenu-SKP lõhe arvutamisel soovitatakse määratud asutustel järgida järgmisi juhiseid:






  a) | mõõtmis- ja arvutusmeetod peaks kajastama laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekallet pikaajalisest trendist; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui määratud asutused on seisukohal, et asjaomase rahvamajanduse erisusi kajastaks paremini teistsugune laenu-SKP lõhe mõõtmine ja arvutamine, soovitatakse neil mõõta ja arvutada igas kvartalis vastav laenu-SKP lõhe täiendavalt lisaks lõike 1 kohaselt arvutatud lõhele. Selle täiendava laenu-SKP lõhe arvutamisel soovitatakse määratud asutustel järgida järgmisi juhiseid:

a)

mõõtmis- ja arvutusmeetod peaks kajastama laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekallet pikaajalisest trendist;

| b) | mõõtmine ja arvutamine peaks põhinema vastava liikmesriigi suhtes asjakohaste andmete empiirilisel analüüsil; |
| --- | --- |

b)

mõõtmine ja arvutamine peaks põhinema vastava liikmesriigi suhtes asjakohaste andmete empiirilisel analüüsil;

| c) | kui selle täiendava laenu-SKP lõhe mõõtmise ja arvutamise meetodit muudetakse, tuleks seda tehes lähtuda põhjalikust ülevaatest, mis käsitleb valitud meetodi toimivust märguandmisel niisugust laadi kriisidega seostatavate riskide kuhjumisest, mida vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud leevendama. |
| --- | --- |

c)

kui selle täiendava laenu-SKP lõhe mõõtmise ja arvutamise meetodit muudetakse, tuleks seda tehes lähtuda põhjalikust ülevaatest, mis käsitleb valitud meetodi toimivust märguandmisel niisugust laadi kriisidega seostatavate riskide kuhjumisest, mida vastutsükliline kapitalipuhver on mõeldud leevendama.

| 3. | Määratud asutustel soovitatakse igas kvartalis arvutada






  a) | puhvri võrdlusmäär, mis põhineb standardsel laenu-SKP lõhel vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele, nagu on näidatud lisa II osas; ja vajaduse korral kas |
| --- | --- | --- |

3.

Määratud asutustel soovitatakse igas kvartalis arvutada

a)

puhvri võrdlusmäär, mis põhineb standardsel laenu-SKP lõhel vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee juhistele, nagu on näidatud lisa II osas; ja vajaduse korral kas

| b) | puhvri võrdlusmäär, mis põhineb standardsel laenu-SKP lõhel ja arvutatakse lisa II osas ettenähtust erineva metoodika kohaselt, juhul kui sellist metoodikat kasutatakse; või |
| --- | --- |

b)

puhvri võrdlusmäär, mis põhineb standardsel laenu-SKP lõhel ja arvutatakse lisa II osas ettenähtust erineva metoodika kohaselt, juhul kui sellist metoodikat kasutatakse; või

| c) | puhvri võrdlusmäär, mis põhineb täiendaval laenu-SKP lõhel ja arvutatakse lisa II osas ettenähtust erineva metoodika kohaselt, juhul kui arvutatakse täiendav laenu-SKP lõhe. |
| --- | --- |

c)

puhvri võrdlusmäär, mis põhineb täiendaval laenu-SKP lõhel ja arvutatakse lisa II osas ettenähtust erineva metoodika kohaselt, juhul kui arvutatakse täiendav laenu-SKP lõhe.

| 4. | Kui teatava kvartali kohta on lisaks lõike 3 punktis a ette nähtud puhvri võrdlusmäärale arvutatud ka punktis b või c ette nähtud võrdlusmäär, soovitatakse määratud asutustel direktiivi 2013/36/EL kohaldamisel valida puhvri alusnäitajaks see puhvri võrdlusmäär, mis kõige paremini kajastab asjaomase riigi majanduse erisusi. |
| --- | --- |

4.

Kui teatava kvartali kohta on lisaks lõike 3 punktis a ette nähtud puhvri võrdlusmäärale arvutatud ka punktis b või c ette nähtud võrdlusmäär, soovitatakse määratud asutustel direktiivi 2013/36/EL kohaldamisel valida puhvri alusnäitajaks see puhvri võrdlusmäär, mis kõige paremini kajastab asjaomase riigi majanduse erisusi.

| 5. | Selle teabe raames, mis peab olema direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõike 7 kohaselt kaasas vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandega, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil kvartaalselt:






  a) | standardne laenu-SKP lõhe ning vastav laenude ja SKP vaheline suhe; |
| --- | --- | --- |

5.

Selle teabe raames, mis peab olema direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõike 7 kohaselt kaasas vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandega, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil kvartaalselt:

a)

standardne laenu-SKP lõhe ning vastav laenude ja SKP vaheline suhe;

| b) | täiendav laenu-SKP lõhe ning vastav laenude ja SKP vaheline suhe, kui see arvutatakse, ning lisa I osas näidatud valemist kõrvalekaldumise põhjendus; |
| --- | --- |

b)

täiendav laenu-SKP lõhe ning vastav laenude ja SKP vaheline suhe, kui see arvutatakse, ning lisa I osas näidatud valemist kõrvalekaldumise põhjendus;

| c) | lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud puhvri võrdlusmäär; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud puhvri võrdlusmäär;

| d) | vajaduse korral lõike 3 punkti b või c kohaselt arvutatud puhvri võrdlusmäär; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral lõike 3 punkti b või c kohaselt arvutatud puhvri võrdlusmäär;

| e) | alusandmete ja muude asjasse puutuvate metaandmete allikad. |
| --- | --- |

e)

alusandmete ja muude asjasse puutuvate metaandmete allikad.

| 6. | Selle teabe raames, mis peab olema direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõike 7 kohaselt kaasas vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandega, soovitatakse määratud asutustel avaldada põhjendused, kui nad kalduvad kõrvale






  a) | valitud laenu-SKP lõhe, sealhulgas selle osade mõõtmise ja arvutamise viisist, mis on ette nähtud lõigetes 1 ja 2; |
| --- | --- | --- |

6.

Selle teabe raames, mis peab olema direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõike 7 kohaselt kaasas vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandega, soovitatakse määratud asutustel avaldada põhjendused, kui nad kalduvad kõrvale

a)

valitud laenu-SKP lõhe, sealhulgas selle osade mõõtmise ja arvutamise viisist, mis on ette nähtud lõigetes 1 ja 2;

| b) | valitud puhvri võrdlusmäära arvutamise viisist, mis on ette nähtud lõikes 3; |
| --- | --- |

b)

valitud puhvri võrdlusmäära arvutamise viisist, mis on ette nähtud lõikes 3;

| c) | valitud puhvri alusnäitajast, mis on ette nähtud lõikes 4. |
| --- | --- |

c)

valitud puhvri alusnäitajast, mis on ette nähtud lõikes 4.

Soovitus C. Juhised muutujate kohta, mis annavad tunnistust kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega

| 1. | Määratud asutustel soovitatakse selleks, et nende otsus asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta oleks teadlikum, arvesse võtta lisaks laenu-SKP lõhele ka mitmesugust muud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet, mis annab tunnistust kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega. |
| --- | --- |

1.

Määratud asutustel soovitatakse selleks, et nende otsus asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta oleks teadlikum, arvesse võtta lisaks laenu-SKP lõhele ka mitmesugust muud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet, mis annab tunnistust kogu süsteemi hõlmava riski kuhjumisest seoses ülemäärase laenukasvu perioodidega.

| 2. | Kvantitatiivset teavet hinnates peaksid määratud asutused jälgima tsüklilise süsteemse riski kuhjumisest märku andvate muutujate kompleksi. Olenevalt sellest, milliseid muutujaid on võimalik liikmesriikides kasutada, peaks see kompleks sisaldama






  a) | kinnisvara võimaliku ülehindamise näitajaid (nt äri- ja elamukinnisvara hindade ja sissetuleku vaheline suhe, hinnakäärid ja kasvumäärad); |
| --- | --- | --- |

2.

Kvantitatiivset teavet hinnates peaksid määratud asutused jälgima tsüklilise süsteemse riski kuhjumisest märku andvate muutujate kompleksi. Olenevalt sellest, milliseid muutujaid on võimalik liikmesriikides kasutada, peaks see kompleks sisaldama

a)

kinnisvara võimaliku ülehindamise näitajaid (nt äri- ja elamukinnisvara hindade ja sissetuleku vaheline suhe, hinnakäärid ja kasvumäärad);

| b) | laenuarengu näitajaid (nt reaalne kogulaenude või reaalne pangalaenude kasv, kõrvalekalle deflatsiooni võrra korrigeeritud M3-rahavaru trendist); |
| --- | --- |

b)

laenuarengu näitajaid (nt reaalne kogulaenude või reaalne pangalaenude kasv, kõrvalekalle deflatsiooni võrra korrigeeritud M3-rahavaru trendist);

| c) | maksebilansi puudujääkide näitajaid (nt jooksevkonto jäägi suhe SKPsse); |
| --- | --- |

c)

maksebilansi puudujääkide näitajaid (nt jooksevkonto jäägi suhe SKPsse);

| d) | pangabilansside tugevuse näitajaid (nt finantsvõimenduse määrad); |
| --- | --- |

d)

pangabilansside tugevuse näitajaid (nt finantsvõimenduse määrad);

| e) | erasektori võlakoormuse näitajaid (nt võla teenindamise kulude ja sissetuleku vaheline suhe); |
| --- | --- |

e)

erasektori võlakoormuse näitajaid (nt võla teenindamise kulude ja sissetuleku vaheline suhe);

| f) | riski võimaliku väärhindamise näitajaid (nt omakapitali hinna reaalne kasv); |
| --- | --- |

f)

riski võimaliku väärhindamise näitajaid (nt omakapitali hinna reaalne kasv);

| g) | näitajaid, mis on saadud laenu-SKP lõhet ja valikut eespool nimetatud näitajaid kombineerivatest mudelitest. |
| --- | --- |

g)

näitajaid, mis on saadud laenu-SKP lõhet ja valikut eespool nimetatud näitajaid kombineerivatest mudelitest.

| 3. | Kui liikmesriikides on võimalik ja asjakohane niisuguseid muutujaid kasutada, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikes 7 nõutud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandele kvartaalselt vähemalt üks eespool lõike 2 punktides a, b, c, d, e ja f osutatud näitaja. |
| --- | --- |

3.

Kui liikmesriikides on võimalik ja asjakohane niisuguseid muutujaid kasutada, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikes 7 nõutud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandele kvartaalselt vähemalt üks eespool lõike 2 punktides a, b, c, d, e ja f osutatud näitaja.

Soovitus D. Juhised muutujate kohta, mis annavad märku puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest

| 1. | Määratud asutustel soovitatakse selleks, et nende otsus asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta oleks teadlikum, arvesse võtta mitmesugust kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet, mis annab märku puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest. |
| --- | --- |

1.

Määratud asutustel soovitatakse selleks, et nende otsus asjakohase vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta oleks teadlikum, arvesse võtta mitmesugust kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet, mis annab märku puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest.

| 2. | Kvantitatiivset teavet hinnates peaksid määratud asutused jälgima puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest märku andvate muutujate kompleksi. Kui liikmesriigis on võimalik selliseid muutujaid kasutada, peaks see kompleks sisaldama






  a) | panku rahastavate turgude pingenäitajaid (nt LIBORi ja üleöö-intressi-vahetustehingute vahed (LIBOR-OIS swap spreads), pankade krediidiriski vahetustehingute preemiad (bank CDS premia)); |
| --- | --- | --- |

2.

Kvantitatiivset teavet hinnates peaksid määratud asutused jälgima puhvri säilitamise, vähendamise või täieliku vabastamise vajadusest märku andvate muutujate kompleksi. Kui liikmesriigis on võimalik selliseid muutujaid kasutada, peaks see kompleks sisaldama

a)

panku rahastavate turgude pingenäitajaid (nt LIBORi ja üleöö-intressi-vahetustehingute vahed (LIBOR-OIS swap spreads), pankade krediidiriski vahetustehingute preemiad (bank CDS premia));

| b) | üldisest süsteemsest pingest märku andvaid näitajaid (nt riigi või Euroopa Liidu finantssüsteemi pinge koondnäitaja, nagu Euroopa Keskpanga CISS (Composite Indicator of Systemic Stress)). |
| --- | --- |

b)

üldisest süsteemsest pingest märku andvaid näitajaid (nt riigi või Euroopa Liidu finantssüsteemi pinge koondnäitaja, nagu Euroopa Keskpanga CISS (Composite Indicator of Systemic Stress)).

| 3. | Määratud asutustel soovitatakse otsustamisel, kas säilitada või vähendada puhvrit või see täielikult vabastada, rakendada lõikes 2 viidatud muutujate jälgimisel suuremat kaalutlust. |
| --- | --- |

3.

Määratud asutustel soovitatakse otsustamisel, kas säilitada või vähendada puhvrit või see täielikult vabastada, rakendada lõikes 2 viidatud muutujate jälgimisel suuremat kaalutlust.

| 4. | Kui liikmesriikides on võimalik ja asjakohane niisuguseid muutujaid kasutada, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikes 7 nõutud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandele kvartaalselt vähemalt üks eespool lõike 2 punktides a ja b osutatud näitajatest. |
| --- | --- |

4.

Kui liikmesriikides on võimalik ja asjakohane niisuguseid muutujaid kasutada, soovitatakse määratud asutustel avaldada oma veebisaidil lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikes 7 nõutud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestamise teadaandele kvartaalselt vähemalt üks eespool lõike 2 punktides a ja b osutatud näitajatest.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1.   Tõlgendamine

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „määratud asutus” – ametiasutus või organ, mille on määranud liikmesriik vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikele 1, või EKP vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„määratud asutus” – ametiasutus või organ, mille on määranud liikmesriik vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikele 1, või EKP vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõikele 1;

| b) | „puhvri võrdlusmäär” – soovituse B3 kohaselt arvutatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr; |
| --- | --- |

b)

„puhvri võrdlusmäär” – soovituse B3 kohaselt arvutatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr;

| c) | „puhvri alusnäitaja” – puhvri võrdlusmäär, mis valitakse soovituse B4 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

„puhvri alusnäitaja” – puhvri võrdlusmäär, mis valitakse soovituse B4 kohaselt;

| d) | „laenu-SKP lõhe” – laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekalle pikaajalisest trendist teatavas liikmesriigis; |
| --- | --- |

d)

„laenu-SKP lõhe” – laenude ja SKP vahelise suhte kõrvalekalle pikaajalisest trendist teatavas liikmesriigis;

| e) | „standardne laenu-SKP lõhe” – soovituse B1 kohaselt mõõdetav ja arvutatav laenu-SKP lõhe; |
| --- | --- |

e)

„standardne laenu-SKP lõhe” – soovituse B1 kohaselt mõõdetav ja arvutatav laenu-SKP lõhe;

| f) | „täiendav laenu-SKP lõhe” – soovituse B2 kohaselt mõõdetav ja arvutatav laenu-SKP lõhe; |
| --- | --- |

f)

„täiendav laenu-SKP lõhe” – soovituse B2 kohaselt mõõdetav ja arvutatav laenu-SKP lõhe;

| g) | „vastutsüklilise kapitalipuhvri määr” – määr, mida krediidiasutused või investeerimisühingud peavad kohaldama krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks, mis kehtestatakse vastavalt olukorrale kas direktiivi 2013/36/EL artiklite 136 ja 137 kohaselt või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuse poolt. |
| --- | --- |

g)

„vastutsüklilise kapitalipuhvri määr” – määr, mida krediidiasutused või investeerimisühingud peavad kohaldama krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks, mis kehtestatakse vastavalt olukorrale kas direktiivi 2013/36/EL artiklite 136 ja 137 kohaselt või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuse poolt.

| 2. | Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst. |
| --- | --- |

2.

Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Adressaatidel palutakse aru anda meetmetest, mida nad võtavad vastuseks käesolevale soovitusele, või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmine. Aruanded peaksid sisaldama vähemalt






  a) | teavet võetud meetmete sisu ja ajastuse kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Adressaatidel palutakse aru anda meetmetest, mida nad võtavad vastuseks käesolevale soovitusele, või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmine. Aruanded peaksid sisaldama vähemalt

a)

teavet võetud meetmete sisu ja ajastuse kohta;

| b) | hinnangut võetud meetmete toimimise kohta käesoleva soovituse eesmärkide perspektiivist; |
| --- | --- |

b)

hinnangut võetud meetmete toimimise kohta käesoleva soovituse eesmärkide perspektiivist;

| c) | üksikasjalikku põhjendust meetmete võtmata jätmise või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise, sealhulgas mis tahes viivituste kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikku põhjendust meetmete võtmata jätmise või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise, sealhulgas mis tahes viivituste kohta.

3.   Edasine ajakava

| 1. | Adressaatidel palutakse ESRNile, nõukogule ja komisjonile aru anda meetmetest, mida nad on võtnud vastuseks käesolevale soovitusele, või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmist, nagu on ette nähtud järgnevates lõigetes. |
| --- | --- |

1.

Adressaatidel palutakse ESRNile, nõukogule ja komisjonile aru anda meetmetest, mida nad on võtnud vastuseks käesolevale soovitusele, või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmist, nagu on ette nähtud järgnevates lõigetes.

| 2. | Adressaatidel palutakse 30. juuniks 2016 saata ESRNile, nõukogule ja komisjonile aruanne, milles selgitatakse meetmeid, mida nad on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks. Soovitatud meetmed peaksid olema kohaldatavad alates kuupäevast, millest alates liikmesriigid kohustavad oma õigusruumis tegutsevaid krediidiasutusi säilitama krediidiasutusepõhist vastutsüklilist kapitalipuhvrit vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 130. Aruanne peaks sisaldama üksikasjalikke andmeid sellest kuupäevast alates võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

2.

Adressaatidel palutakse 30. juuniks 2016 saata ESRNile, nõukogule ja komisjonile aruanne, milles selgitatakse meetmeid, mida nad on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks. Soovitatud meetmed peaksid olema kohaldatavad alates kuupäevast, millest alates liikmesriigid kohustavad oma õigusruumis tegutsevaid krediidiasutusi säilitama krediidiasutusepõhist vastutsüklilist kapitalipuhvrit vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 130. Aruanne peaks sisaldama üksikasjalikke andmeid sellest kuupäevast alates võetud meetmete kohta.

| 3. | Adressaatidel palutakse saata iga kolme aasta tagant aruanne, milles selgitatakse meetmeid, mida nad on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks. |
| --- | --- |

3.

Adressaatidel palutakse saata iga kolme aasta tagant aruanne, milles selgitatakse meetmeid, mida nad on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks.

| 4. | Haldusnõukogu otsustab, millal on vaja käesolev soovitus üle vaadata või ajakohastada, arvestades direktiivi 2013/36/EL kohaselt puhvreid sisse seades saadud kogemusi või rahvusvaheliselt kokku lepitud teguviiside arengut. |
| --- | --- |

4.

Haldusnõukogu otsustab, millal on vaja käesolev soovitus üle vaadata või ajakohastada, arvestades direktiivi 2013/36/EL kohaselt puhvreid sisse seades saadud kogemusi või rahvusvaheliselt kokku lepitud teguviiside arengut.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, sealhulgas hõlbustades koordineeritud aruandlust asjakohaste vormide koostamise kaudu ning vajaduse korral täpsustades meetmete võtmise korda ja edasist ajakava; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRNi sekretariaat:

a)

abistab adressaate, sealhulgas hõlbustades koordineeritud aruandlust asjakohaste vormide koostamise kaudu ning vajaduse korral täpsustades meetmete võtmise korda ja edasist ajakava;

| b) | kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, sealhulgas neid taotluse korral abistades, ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande. |
| --- | --- |

b)

kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, sealhulgas neid taotluse korral abistades, ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande.

| 2. | Haldusnõukogu hindab meetmeid ja põhjendusi, mille kohta adressaadid aru annavad, ning vajaduse korral otsustab, kas käesolevat soovitust ei ole järgitud ja adressaadid ei ole meetmete võtmata jätmist piisavalt põhjendanud. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu hindab meetmeid ja põhjendusi, mille kohta adressaadid aru annavad, ning vajaduse korral otsustab, kas käesolevat soovitust ei ole järgitud ja adressaadid ei ole meetmete võtmata jätmist piisavalt põhjendanud.

Frankfurt Maini ääres, 18. juuni 2014

ESRNi eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

2

(3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

3

(4)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

4

(5)  ELT C 170, 15.6.2013, lk 1.

5

---

LISA

I OSA

METOODIKA LAENU-SKP LÕHE MÕÕTMISEKS JA ARVUTAMISEKS VASTAVALT BASELI PANGANDUSJÄRELEVALVE KOMITEE JUHISTELE

Standardset laenu-SKP lõhet LÕHEt
  mõõdetakse ja arvutatakse järgmiselt:

LÕHEt = SUHEt - TRENDt

kus:

| t | on perioodilõpu kuupäev, kusjuures perioodiks on üks kvartal; |
| --- | --- |
| SUHEt | (LAENt / (SKPt + SKPt – 1 + SKPt – 2 + SKPt – 3
  )) × 100 %; |
| SKPt | on määratud asutuse asukohaliikmesriigi sisemajanduse koguprodukt kvartalis t; |
| LAENt | on laialdane näitaja, mis väljendab kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuva erasektori laenukoormust määratud asutuse asukohaliikmesriigis kvartali t lõpus; |
| TRENDt | on parameetri SUHE rekursiivne, Hodricki-Prescotti filtri abil leitud trend tasandusparameetri (lambda) väärtusega 400 000 (1). |

t

on perioodilõpu kuupäev, kusjuures perioodiks on üks kvartal;

SUHEt

(LAENt / (SKPt + SKPt – 1 + SKPt – 2 + SKPt – 3
  )) × 100 %;

SKPt

on määratud asutuse asukohaliikmesriigi sisemajanduse koguprodukt kvartalis t;

LAENt

on laialdane näitaja, mis väljendab kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuva erasektori laenukoormust määratud asutuse asukohaliikmesriigis kvartali t lõpus;

TRENDt

on parameetri SUHE rekursiivne, Hodricki-Prescotti filtri abil leitud trend tasandusparameetri (lambda) väärtusega 400 000 (1).

II OSA

METOODIKA PUHVRI VÕRDLUSMÄÄRA ARVUTAMISEKS VASTAVALT BASELI PANGANDUSJÄRELEVALVE KOMISJONI JUHISTELE (2)

Kui laenu-SKP lõhe väärtus jääb alla alumise künnise või võrdub sellega, on puhvri võrdlusmäära suurus (protsendimäärana riskiga kaalutud varade väärtusest) null. Seejärel kasvab see koos laenu-SKP lõhega lineaarselt, kuni jõuab oma maksimumtasemele, kui laenu-SKP lõhe jõuab ülemise künniseni või ületab selle.

Formaalselt:

| | kui LÕHEt ≤ L, on puhvri võrdlusmäär 0; |
| --- | --- |

kui LÕHEt ≤ L, on puhvri võrdlusmäär 0;

| | kui LÕHEt ≥ H, on puhvri võrdlusmäär 2,5 %; |
| --- | --- |

kui LÕHEt ≥ H, on puhvri võrdlusmäär 2,5 %;

vahemikus L ... H interpoleeritakse puhvri võrdlusmäär lineaarselt ja see vastab valemile (0,3125 × LÕHEt
  - 0,625),

kus:

| | LÕHEt
  on lisa I osas määratletud laenu-SKP lõhe; |
| --- | --- |

LÕHEt
  on lisa I osas määratletud laenu-SKP lõhe;

| | L on alumine künnis tasemel 2 protsendipunkti; |
| --- | --- |

L on alumine künnis tasemel 2 protsendipunkti;

| | H on ülemine künnis tasemel 10 protsendipunkti. |
| --- | --- |

H on ülemine künnis tasemel 10 protsendipunkti.

---

(1)  Hodricki-Prescotti filter (edaspidi „H-P filter”) on standardne matemaatiline vahend, mida kasutatakse makroökonoomikas muutuja trendi määramiseks ajas. See leiab kasutamist kõikides standardsetes statistikapakettides. Ühepoolse rekursiivse H-P filtri abil tagatakse, et trendi arvutamiseks kasutatakse ainult igas ajahetkes saadaval olnud teavet. Tasandusparameetrile, mida erialakirjanduses nimetatakse üldiselt lambdaks, on antud väärtus 400 000, et hõlmata laenude ja SKP vahelise suhte dünaamikas pikaajaline trend.

(2)  Kuigi puhvri võrdlusmäärad kasvavad koos SKPga lineaarselt ja neil võib seega olla mis tahes väärtus vahemikus 0 – 2,5 %, on direktiivi 2013/36/EL artikli 136 lõikes 4 ette nähtud, et määratud asutuse kehtestatud puhvrimäär kohandatakse 0,25 protsendipunkti või selle kordse suurustesse astmetesse.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/11

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7331 – Constellium / Tri-Arrows Aluminum Holding / Quiver Ventures)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 293/02

26. augustil 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7331 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7331 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/12

---

Euro vahetuskurss (1)

1. september 2014

2014/C 293/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3133 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4494 |
| GBP | Inglise nael | 0,79025 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1921 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2072 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1330 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,738 |
| HUF | Ungari forint | 314,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,2082 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3960 |
| TRY | Türgi liir | 2,8367 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4059 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4266 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1783 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5660 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6404 |
| KRW | Korea vonn | 1 330,20 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,0027 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0679 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6135 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 390,36 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1495 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,115 |
| RUB | Vene rubla | 48,9815 |
| THB | Tai baat | 41,993 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9375 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,1822 |
| INR | India ruupia | 79,5006 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3133

JPY

Jaapani jeen

136,97

DKK

Taani kroon

7,4494

GBP

Inglise nael

0,79025

SEK

Rootsi kroon

9,1921

CHF

Šveitsi frank

1,2072

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1330

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,738

HUF

Ungari forint

314,25

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,2082

RON

Rumeenia leu

4,3960

TRY

Türgi liir

2,8367

AUD

Austraalia dollar

1,4059

CAD

Kanada dollar

1,4266

HKD

Hongkongi dollar

10,1783

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5660

SGD

Singapuri dollar

1,6404

KRW

Korea vonn

1 330,20

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,0027

CNY

Hiina jüaan

8,0679

HRK

Horvaatia kuna

7,6135

IDR

Indoneesia ruupia

15 390,36

MYR

Malaisia ringit

4,1495

PHP

Filipiini peeso

57,115

RUB

Vene rubla

48,9815

THB

Tai baat

41,993

BRL

Brasiilia reaal

2,9375

MXN

Mehhiko peeso

17,1822

INR

India ruupia

79,5006

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/13

---

KANDIDEERIMISKUTSE EUROOPA OMBUDSMANI VALIMISELE

2014/C 293/04

Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24 ja 228 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt 9. märtsil 1994. aastal vastu võetud otsust ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1) ning eelkõige selle artikleid 6 ja 7, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi kodukorra X lisas;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artiklit 219;

arvestades, et käesolevaga valib Euroopa Parlament Euroopa Ombudsmani parlamendi ametiajaks 2014-2019;

arvestades, et Euroopa Ombudsmani võib ametisse tagasi valida;

arvestades, et Euroopa Ombudsman valitakse isikute hulgast, kes on liidu kodanikud, kel on täielikud kodaniku- ja poliitilised õigused, kes on täiesti sõltumatud ning vastavad oma riigi kõrgemas kohtuasutuses töötamiseks vajalikele nõuetele või kellel on tunnustatud pädevus ja kogemus ombudsmani kohustuste täitmiseks,

| 1. | käesolevaga kutsutakse üles esitama kandidaate, kelle hulgast Euroopa Parlament valib Euroopa Ombudsmani. |
| --- | --- |

1.

käesolevaga kutsutakse üles esitama kandidaate, kelle hulgast Euroopa Parlament valib Euroopa Ombudsmani.

| 2. | Kandidaadil peab olema vähemalt neljakümne Euroopa Parlamendi liikme, kes on vähemalt kahe liikmesriigi kodanikud, toetus ning ta peab esitama kõik dokumendid, mis tõendavad, et ta vastab ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste nõuetele, ning kandidaat peab esitama ka pühaliku tõotuse, et valimise korral ei tööta ta oma ametisoleku ajal ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal. |
| --- | --- |

2.

Kandidaadil peab olema vähemalt neljakümne Euroopa Parlamendi liikme, kes on vähemalt kahe liikmesriigi kodanikud, toetus ning ta peab esitama kõik dokumendid, mis tõendavad, et ta vastab ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste nõuetele, ning kandidaat peab esitama ka pühaliku tõotuse, et valimise korral ei tööta ta oma ametisoleku ajal ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal.

| 3. | Kandidaadid tuleb edastada Euroopa Parlamendi presidendile hiljemalt 30. septembriks 2014 (2). |
| --- | --- |

3.

Kandidaadid tuleb edastada Euroopa Parlamendi presidendile hiljemalt 30. septembriks 2014 (2).

M. SCHULZ

Euroopa Parlamendi president

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

1

(2)  Kandidaadid tuleb esitada aadressil:

2

Euroopa Parlamendi president

(Euroopa Ombudsmani kandidaadid)

PHS 06A055

| Postiaadress: |
| --- |
| Louise Weiss Building |
| Allée du Printemps |
| BP 1024/F |
| 67070 Strasbourg Cedex |
| FRANCE |

Postiaadress:

Louise Weiss Building

Allée du Printemps

BP 1024/F

67070 Strasbourg Cedex

FRANCE

või

| Paul-Henri Spaak Building |
| --- |
| Rue Wiertz/Wiertzstraat |
| 1047 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Paul-Henri Spaak Building

Rue Wiertz/Wiertzstraat

1047 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Kandidaat peaks andma oma asjakohased kontaktandmed, sealhulgas elektronposti aadressi.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7299 – COFCO/Nidera)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 293/05

| 1. | 25. augustil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja COFCO Corporation („COFCO”, Hiina) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nidera Capital BV („Nidera”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. augustil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja COFCO Corporation („COFCO”, Hiina) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nidera Capital BV („Nidera”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | COFCO on suur mitmesuguste põllumajandus- ja toidutoodete ja -teenuste tarnija Hiinas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

COFCO on suur mitmesuguste põllumajandus- ja toidutoodete ja -teenuste tarnija Hiinas;

| — | Nidera tegeleb põllumajandustoodete ja bioenergiatoodete hankimise, töötlemise, käitlemise, ladustamise ja tarnega ning nende toodetega kauplemisega. Lisaks turustab Nidera põllumajanduslikku toorainet (seemneid, toitaineid ja taimekaitsevahendeid), investeerib teadus- ja arendustegevusse ning toodab põllumajanduses kasutatavaid seemneid. |
| --- | --- |

—

Nidera tegeleb põllumajandustoodete ja bioenergiatoodete hankimise, töötlemise, käitlemise, ladustamise ja tarnega ning nende toodetega kauplemisega. Lisaks turustab Nidera põllumajanduslikku toorainet (seemneid, toitaineid ja taimekaitsevahendeid), investeerib teadus- ja arendustegevusse ning toodab põllumajanduses kasutatavaid seemneid.

| 3. | Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata Euroopa Komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7299 – COFCO/Nidera):





  Euroopa Komisjon |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata Euroopa Komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7299 – COFCO/Nidera):

Euroopa Komisjon

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7371 – Nordic Capital / Lindorff)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 293/06

| 1. | 26. augustil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Nordic Capital VIII Limited („Nordic Capital”, Jersey) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Indif AB, Lindorff Institutional Management AB, Lindorff Coinvest AB ja Lindorff AB (kõik koos „Lindorff Group”, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. augustil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Nordic Capital VIII Limited („Nordic Capital”, Jersey) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Indif AB, Lindorff Institutional Management AB, Lindorff Coinvest AB ja Lindorff AB (kõik koos „Lindorff Group”, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Nordic Capital on mitmesuguste sektorite börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Nordic Capital on mitmesuguste sektorite börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond;

| — | Lindorff Group: faktooringuteenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

Lindorff Group: faktooringuteenuste osutamine.

| 3. | Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata Euroopa Komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7371 – Nordic Capital / Lindorff):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata Euroopa Komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7371 – Nordic Capital / Lindorff):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7351 – Henkel / Spotless Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 293/07

| 1. | 25. augustil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Henkel AG & Co. KGaA („Henkel”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Spotless Group SAS („Spotless”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. augustil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Henkel AG & Co. KGaA („Henkel”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Spotless Group SAS („Spotless”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Henkel: pesu- ja puhastusvahendite tootmine ja tarnimine (peamiselt pesumasinas kasutatavad detergendid, pesuloputusvahendid ja teatavad kodumajapidamises kasutatavad puhastusvahendid), ilu- ja nahahooldustoodete tootmine ja tarnimine ning liimide, hermeetikute jms tootmine ja tarnimine;
  —   Spotless: pesupesemisel kasutatavate abivahendite, kodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite, jalatsihooldusvahendite, insektitsiidide, optilise klaasi puhastusvahendite, septiliste reservuaaride puhastusvahendite, taimekaitsevahendite ja lemmikloomade hooldusvahendite tootmine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Henkel: pesu- ja puhastusvahendite tootmine ja tarnimine (peamiselt pesumasinas kasutatavad detergendid, pesuloputusvahendid ja teatavad kodumajapidamises kasutatavad puhastusvahendid), ilu- ja nahahooldustoodete tootmine ja tarnimine ning liimide, hermeetikute jms tootmine ja tarnimine;

—   Spotless: pesupesemisel kasutatavate abivahendite, kodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite, jalatsihooldusvahendite, insektitsiidide, optilise klaasi puhastusvahendite, septiliste reservuaaride puhastusvahendite, taimekaitsevahendite ja lemmikloomade hooldusvahendite tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7351 – Henkel / Spotless Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7351 – Henkel / Spotless Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 2.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7386 – KKR/Riverstone/Trinity)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 293/08

| 1. | 26. augustil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad KKR & Co. L.P. („KKR”, USA) ja Riverstone Holdings LLC („Riverstone”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Trinity River Energy LLC („Trinity”, USA) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. Trinity koosseisu lähevad KKRi valduses oleva ettevõtja KKR Natural Resources Funds („KNR”, USA) poolt hallatavate olemasolevate varade kogum ja Riverstone'i valduses oleva ettevõtja Legend Production Holdings LLC („Legend”, USA) poolt hallatavad olemasolevad varad. |
| --- | --- |

1.

26. augustil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad KKR & Co. L.P. („KKR”, USA) ja Riverstone Holdings LLC („Riverstone”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Trinity River Energy LLC („Trinity”, USA) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. Trinity koosseisu lähevad KKRi valduses oleva ettevõtja KKR Natural Resources Funds („KNR”, USA) poolt hallatavate olemasolevate varade kogum ja Riverstone'i valduses oleva ettevõtja Legend Production Holdings LLC („Legend”, USA) poolt hallatavad olemasolevad varad.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   KKR: ettevõtja osutab mitmesuguseid varahaldusteenuseid;
  —   KNR: KKRi investeerimisplatvorm ebatraditsioonilistesse nafta- ja gaasivaradesse investeerimiseks;
  —   Riverstone: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mis keskendub energeetikaalastele investeeringutele;
  —   Legend: ettevõtja ostab ja arendab pikaajalise perspektiiviga nafta- ja maagaasivarusid peamiselt Texase osariigi maardlates;
  —   Trinity: valdusettevõtja KNRi ja Legendi varade kogumi ja äritegevuse haldamiseks. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   KKR: ettevõtja osutab mitmesuguseid varahaldusteenuseid;

—   KNR: KKRi investeerimisplatvorm ebatraditsioonilistesse nafta- ja gaasivaradesse investeerimiseks;

—   Riverstone: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mis keskendub energeetikaalastele investeeringutele;

—   Legend: ettevõtja ostab ja arendab pikaajalise perspektiiviga nafta- ja maagaasivarusid peamiselt Texase osariigi maardlates;

—   Trinity: valdusettevõtja KNRi ja Legendi varade kogumi ja äritegevuse haldamiseks.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7386 – KKR/Riverstone/Trinity):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7386 – KKR/Riverstone/Trinity):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---