# Uradni list L 239/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 239 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. avgust 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 239

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. avgust 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 870/2014 z dne 11. avgusta 2014 o merilih v zvezi s prošnjami za železniške infrastrukturne zmogljivosti (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 871/2014 z dne 11. avgusta 2014 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2014, zaradi prelova v preteklih letih | 14 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 872/2014 z dne 11. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/525/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. marca 2013 o ukrepih SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) Italije leta 2004 in 2009 za SACE BT S.p.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1501)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. avgusta 2014 o ustanovitvi Digitalne raziskovalne infrastrukture za umetnost in humanistiko kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (DARIAH ERIC) | 64 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 870/2014 z dne 11. avgusta 2014 o merilih v zvezi s prošnjami za železniške infrastrukturne zmogljivosti (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 871/2014 z dne 11. avgusta 2014 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2014, zaradi prelova v preteklih letih

14

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 872/2014 z dne 11. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

2014/525/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. marca 2013 o ukrepih SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) Italije leta 2004 in 2009 za SACE BT S.p.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1501)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1501)

1

24

2014/526/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. avgusta 2014 o ustanovitvi Digitalne raziskovalne infrastrukture za umetnost in humanistiko kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (DARIAH ERIC)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 869/2014

z dne 11. avgusta 2014

o novih storitvah železniškega potniškega prometa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (1) in zlasti člena 10(4) ter člena 11(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so v skladu s členom 10 Direktive 2012/34/EU odprle svoj trg za storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa, ki jih opravlja kateri koli prevoznik v železniškem prometu, ki mu je bila izdana licenca v skladu z navedeno direktivo. Pri izvajanju storitve mednarodnega potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici. |
| --- | --- |

(1)

Države članice so v skladu s členom 10 Direktive 2012/34/EU odprle svoj trg za storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa, ki jih opravlja kateri koli prevoznik v železniškem prometu, ki mu je bila izdana licenca v skladu z navedeno direktivo. Pri izvajanju storitve mednarodnega potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici.

| (2) | Vendar se uvedba novega, odprtega dostopa do storitev mednarodnega potniškega prometa z vmesnimi postanki ne bi smela uporabljati za odpiranje trga notranjega potniškega prometa, temveč bi se morala osredotočiti le na dodatne postanke na mednarodni relaciji. Glavni namen novih storitev bi moral biti prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Ustrezni regulatorni organ iz oddelka 4 poglavja IV Direktive 2012/34/EU bi moral na zahtevo pristojnih organov ali zainteresiranih prevoznikov v železniškem prometu odločiti o tem, kaj je glavni namen predlagane nove storitve. |
| --- | --- |

(2)

Vendar se uvedba novega, odprtega dostopa do storitev mednarodnega potniškega prometa z vmesnimi postanki ne bi smela uporabljati za odpiranje trga notranjega potniškega prometa, temveč bi se morala osredotočiti le na dodatne postanke na mednarodni relaciji. Glavni namen novih storitev bi moral biti prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Ustrezni regulatorni organ iz oddelka 4 poglavja IV Direktive 2012/34/EU bi moral na zahtevo pristojnih organov ali zainteresiranih prevoznikov v železniškem prometu odločiti o tem, kaj je glavni namen predlagane nove storitve.

| (3) | Odprtje storitev mednarodnega potniškega prometa za konkurenco lahko vpliva na organiziranje in financiranje storitev železniškega potniškega prometa, ki se opravljajo na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice lahko v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU omejijo pravico dostopa do trga, kadar bi ta pravica ogrozila ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb za opravljanje javne službe. Regulatorni organ bi moral na zahtevo pristojnih organov, upravljavca železniške infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, odločiti o tem, ali bi predlagana nova storitev mednarodnega potniškega prometa ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(3)

Odprtje storitev mednarodnega potniškega prometa za konkurenco lahko vpliva na organiziranje in financiranje storitev železniškega potniškega prometa, ki se opravljajo na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice lahko v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU omejijo pravico dostopa do trga, kadar bi ta pravica ogrozila ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb za opravljanje javne službe. Regulatorni organ bi moral na zahtevo pristojnih organov, upravljavca železniške infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, odločiti o tem, ali bi predlagana nova storitev mednarodnega potniškega prometa ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe.

| (4) | Da bi se izognili prekinitvi delovanja nove storitve železniškega potniškega prometa, ki že poteka, in da bila za to novo storitev zagotovljena pravna varnost v zvezi z možnostjo njenega delovanja, bi bilo treba rok, v katerem je mogoče zaprositi za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja, omejiti in povezati z datumom predložitve obvestila prosilca o interesu za izvajanje nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa. Iz istega razloga bi bilo treba časovno omejiti tudi postopke regulatornega organa za izvajanje navedenih preskusov. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se izognili prekinitvi delovanja nove storitve železniškega potniškega prometa, ki že poteka, in da bila za to novo storitev zagotovljena pravna varnost v zvezi z možnostjo njenega delovanja, bi bilo treba rok, v katerem je mogoče zaprositi za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja, omejiti in povezati z datumom predložitve obvestila prosilca o interesu za izvajanje nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa. Iz istega razloga bi bilo treba časovno omejiti tudi postopke regulatornega organa za izvajanje navedenih preskusov.

| (5) | V prošnjo za preskus glavnega namena bi bilo treba vključiti vse ustrezne informacije za podkrepitev domneve, da glavni namen predlagane nove storitve ni prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah. Da bi subjekti, ki zaprosijo za tak preskus, izpolnili to zahtevo, bi jim bilo treba omogočiti uporabo standardnih obrazcev za prošnjo, ki jih izdajo regulatorni organi. |
| --- | --- |

(5)

V prošnjo za preskus glavnega namena bi bilo treba vključiti vse ustrezne informacije za podkrepitev domneve, da glavni namen predlagane nove storitve ni prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah. Da bi subjekti, ki zaprosijo za tak preskus, izpolnili to zahtevo, bi jim bilo treba omogočiti uporabo standardnih obrazcev za prošnjo, ki jih izdajo regulatorni organi.

| (6) | Regulatorni organ bi moral za opredelitev namena predlagane nove storitve v srednjeročnem obdobju izvesti kvalitativno in kvantitativno analizo, ne pa analize njenih značilnosti v danem trenutku. Merila za presojo pri preskusu glavnega namena bi bilo treba določiti v skladu z metodologijo, ki jo je sprejel regulatorni organ, in sicer ob upoštevanju posebnosti železniškega prometa v zadevni državi članici. Noben količinsko opredeljen prag se ne bi smel uporabiti izključno ali ločeno. |
| --- | --- |

(6)

Regulatorni organ bi moral za opredelitev namena predlagane nove storitve v srednjeročnem obdobju izvesti kvalitativno in kvantitativno analizo, ne pa analize njenih značilnosti v danem trenutku. Merila za presojo pri preskusu glavnega namena bi bilo treba določiti v skladu z metodologijo, ki jo je sprejel regulatorni organ, in sicer ob upoštevanju posebnosti železniškega prometa v zadevni državi članici. Noben količinsko opredeljen prag se ne bi smel uporabiti izključno ali ločeno.

| (7) | V prošnjo za preskus ekonomskega ravnovesja bi bilo treba vključiti vse ustrezne informacije za podkrepitev domneve, da bi predlagana nova storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodb za opravljanje javne službe. Ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe bi bilo treba zaradi predlagane nove storitve obravnavati kot ogroženo, če bi se bistveno spremenila vrednost pogodbe za opravljanje javne službe, kar pomeni, da storitev, ki se izvajajo v okviru te pogodbe, na konkurenčno strukturiranem trgu ne bi bilo več mogoče ohranjati in jih izvajati s primerno ravnjo dobička. |
| --- | --- |

(7)

V prošnjo za preskus ekonomskega ravnovesja bi bilo treba vključiti vse ustrezne informacije za podkrepitev domneve, da bi predlagana nova storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodb za opravljanje javne službe. Ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe bi bilo treba zaradi predlagane nove storitve obravnavati kot ogroženo, če bi se bistveno spremenila vrednost pogodbe za opravljanje javne službe, kar pomeni, da storitev, ki se izvajajo v okviru te pogodbe, na konkurenčno strukturiranem trgu ne bi bilo več mogoče ohranjati in jih izvajati s primerno ravnjo dobička.

| (8) | Presoja vpliva predlagane nove storitve na ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe bi morala temeljiti na objektivni metodi in merilih za presojo, ki bi jih bilo treba določiti v skladu z metodologijo za preskus ekonomskega ravnovesja, ki jo je sprejel regulatorni organ, in sicer ob upoštevanju posebnosti železniškega prometa v zadevni državi članici. Ekonomska analiza bi se morala osredotočiti na gospodarski vpliv predlagane nove storitve na pogodbo za opravljanje javne službe kot celoto, vključno s storitvami, ki jih to še posebej zadeva, in sicer v celotnem časovnem obdobju. Noben količinsko vnaprej opredeljen prag se ne bi smel uporabiti izključno ali ločeno. Regulatorni organ bi moral poleg ekonomske analize vpliva predlagane nove storitve na pogodbo za opravljanje javne službe upoštevati tudi koristi za porabnike v kratko- in srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(8)

Presoja vpliva predlagane nove storitve na ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe bi morala temeljiti na objektivni metodi in merilih za presojo, ki bi jih bilo treba določiti v skladu z metodologijo za preskus ekonomskega ravnovesja, ki jo je sprejel regulatorni organ, in sicer ob upoštevanju posebnosti železniškega prometa v zadevni državi članici. Ekonomska analiza bi se morala osredotočiti na gospodarski vpliv predlagane nove storitve na pogodbo za opravljanje javne službe kot celoto, vključno s storitvami, ki jih to še posebej zadeva, in sicer v celotnem časovnem obdobju. Noben količinsko vnaprej opredeljen prag se ne bi smel uporabiti izključno ali ločeno. Regulatorni organ bi moral poleg ekonomske analize vpliva predlagane nove storitve na pogodbo za opravljanje javne službe upoštevati tudi koristi za porabnike v kratko- in srednjeročnem obdobju.

| (9) | Možnost ponovne proučitve odločitve, ki jo je regulatorni organ sprejel na podlagi preskusa ekonomskega ravnovesja, bi bilo treba omejiti na primere, kadar se nova storitev v primerjavi s podatki, ki jih je analiziral regulatorni organ, znatno spremeni ali kadar obstaja bistvena razlika med realnim in predvidenim vplivom na storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe. Da bi bila novemu izvajalcu storitve zagotovljena minimalna pravna stabilnost, bi bilo treba zagotoviti določeno obdobje, v katerem se ne sme zahtevati ponovne proučitve. |
| --- | --- |

(9)

Možnost ponovne proučitve odločitve, ki jo je regulatorni organ sprejel na podlagi preskusa ekonomskega ravnovesja, bi bilo treba omejiti na primere, kadar se nova storitev v primerjavi s podatki, ki jih je analiziral regulatorni organ, znatno spremeni ali kadar obstaja bistvena razlika med realnim in predvidenim vplivom na storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe. Da bi bila novemu izvajalcu storitve zagotovljena minimalna pravna stabilnost, bi bilo treba zagotoviti določeno obdobje, v katerem se ne sme zahtevati ponovne proučitve.

| (10) | Regulatorni organi bi si morali brez poseganja v načelo njihove neodvisnosti pri sprejemanju odločitev iz člena 55(1) Direktive 2012/34/EU izmenjevati informacije ter po potrebi v posameznih primerih uskladiti svoja načela in ukrepe v zvezi s preskusi glavnega namena in ekonomskega ravnovesja, da bi preprečili velike razlike v svojih praksah, ki bi na trgu storitev mednarodnega železniškega potniškega prometa povzročile negotovost. |
| --- | --- |

(10)

Regulatorni organi bi si morali brez poseganja v načelo njihove neodvisnosti pri sprejemanju odločitev iz člena 55(1) Direktive 2012/34/EU izmenjevati informacije ter po potrebi v posameznih primerih uskladiti svoja načela in ukrepe v zvezi s preskusi glavnega namena in ekonomskega ravnovesja, da bi preprečili velike razlike v svojih praksah, ki bi na trgu storitev mednarodnega železniškega potniškega prometa povzročile negotovost.

| (11) | Regulatorni organi bi morali pri vseh svojih dejavnostih, povezanih s preskusi glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja, spoštovati zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih posredujejo stranke, ki sodelujejo pri teh preskusih. |
| --- | --- |

(11)

Regulatorni organi bi morali pri vseh svojih dejavnostih, povezanih s preskusi glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja, spoštovati zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih posredujejo stranke, ki sodelujejo pri teh preskusih.

| (12) | Regulatornim organom ni treba zahtevati dajatve za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja ali ponovno proučitev preskusa ekonomskega ravnovesja. Vendar se lahko države članice odločijo, da subjektom, ki za to zaprosijo, naložijo tako dajatev za delo, ki ga opravijo regulatorni organi, ki krije neto stroške takih presoj. V tem primeru bi bilo treba dajatev naložiti brez diskriminacije in razumno ter jo dejansko in pregledno zaračunati vsem subjektom prosilcem. |
| --- | --- |

(12)

Regulatornim organom ni treba zahtevati dajatve za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja ali ponovno proučitev preskusa ekonomskega ravnovesja. Vendar se lahko države članice odločijo, da subjektom, ki za to zaprosijo, naložijo tako dajatev za delo, ki ga opravijo regulatorni organi, ki krije neto stroške takih presoj. V tem primeru bi bilo treba dajatev naložiti brez diskriminacije in razumno ter jo dejansko in pregledno zaračunati vsem subjektom prosilcem.

| (13) | Regulatorni organi bi morali ob upoštevanju rezultatov posvetovanja z deležniki in izmenjave informacij z drugimi regulatornimi organi razviti skladno metodologijo za preskuse glavnega namena in preskuse ekonomskega ravnovesja, če je to primerno. Drugi subjekti ne bi smeli omejevati te pristojnosti. Preskusi bi morali temeljiti na analizi posameznih primerov in ne na preprosti uporabi vnaprej določenih pragov. Pragovi ne bi smeli biti določeni v nacionalnih zakonodajnih aktih. Metodo za presojo bi bilo treba vzpostaviti tako, da bi bila v skladu s tržnimi gibanji in da bi jo bilo mogoče prilagajati, zlasti ob upoštevanju izkušenj regulatornih organov. |
| --- | --- |

(13)

Regulatorni organi bi morali ob upoštevanju rezultatov posvetovanja z deležniki in izmenjave informacij z drugimi regulatornimi organi razviti skladno metodologijo za preskuse glavnega namena in preskuse ekonomskega ravnovesja, če je to primerno. Drugi subjekti ne bi smeli omejevati te pristojnosti. Preskusi bi morali temeljiti na analizi posameznih primerov in ne na preprosti uporabi vnaprej določenih pragov. Pragovi ne bi smeli biti določeni v nacionalnih zakonodajnih aktih. Metodo za presojo bi bilo treba vzpostaviti tako, da bi bila v skladu s tržnimi gibanji in da bi jo bilo mogoče prilagajati, zlasti ob upoštevanju izkušenj regulatornih organov.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega v skladu s členom 62(1) Direktive 2012/34/EU – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega v skladu s členom 62(1) Direktive 2012/34/EU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobna pravila za postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri odločanju o tem:

| (a) | ali je glavni namen železniških storitev prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

ali je glavni namen železniških storitev prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah;

| (b) | ali je ekonomsko ravnovesje pogodb za opravljanje javne službe železniškega prevoza ogroženo zaradi storitev mednarodnega železniškega potniškega prometa. |
| --- | --- |

(b)

ali je ekonomsko ravnovesje pogodb za opravljanje javne službe železniškega prevoza ogroženo zaradi storitev mednarodnega železniškega potniškega prometa.

Člen 1a

Izključitve iz področja uporabe

Ta uredba se ne uporablja za storitve, ki jih podjetje organizira za prevoz svojih zaposlenih na delo in z dela, ter za storitve, za katere se vozovnice ne prodajajo javnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „nova storitev mednarodnega potniškega prometa“ pomeni storitev mednarodnega potniškega prometa, za katero je bil predložen predlog, da bi bila dana na trg, ali ki pomeni bistveno spremembo v smislu povečanja pogostosti ali števila postaj obstoječe storitve mednarodnega potniškega prometa; |
| --- | --- |

1.

„nova storitev mednarodnega potniškega prometa“ pomeni storitev mednarodnega potniškega prometa, za katero je bil predložen predlog, da bi bila dana na trg, ali ki pomeni bistveno spremembo v smislu povečanja pogostosti ali števila postaj obstoječe storitve mednarodnega potniškega prometa;

| 2. | „preskus glavnega namena“ pomeni postopek presoje, ki ga regulatorni organ izvede na zahtevo subjekta iz člena 5, da bi odločil o tem, ali je glavni namen predlagane nove železniške storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, ali med postajami, ki se nahajajo v isti državi članici; |
| --- | --- |

2.

„preskus glavnega namena“ pomeni postopek presoje, ki ga regulatorni organ izvede na zahtevo subjekta iz člena 5, da bi odločil o tem, ali je glavni namen predlagane nove železniške storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, ali med postajami, ki se nahajajo v isti državi članici;

| 3. | „preskus ekonomskega ravnovesja“ pomeni postopek ocenjevanja, ki ga regulatorni organ izvede na zahtevo subjekta iz člena 10 in ki se uporablja samo v državah članicah, ki so se v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU odločile omejiti pravico dostopa do železniške infrastrukture za storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa med odhodnim in namembnim krajem, ki jih zajema ena ali več pogodb za opravljanje javne službe, da bi odločil o tem, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe zaradi predlagane nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa ogroženo; |
| --- | --- |

3.

„preskus ekonomskega ravnovesja“ pomeni postopek ocenjevanja, ki ga regulatorni organ izvede na zahtevo subjekta iz člena 10 in ki se uporablja samo v državah članicah, ki so se v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU odločile omejiti pravico dostopa do železniške infrastrukture za storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa med odhodnim in namembnim krajem, ki jih zajema ena ali več pogodb za opravljanje javne službe, da bi odločil o tem, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe zaradi predlagane nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa ogroženo;

| 4. | „pogodba za opravljanje javne službe“ pomeni pogodbo za opravljanje javne službe, kot je opredeljena v členu 2(i) Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki se nanaša na železniški promet; |
| --- | --- |

4.

„pogodba za opravljanje javne službe“ pomeni pogodbo za opravljanje javne službe, kot je opredeljena v členu 2(i) Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki se nanaša na železniški promet;

| 5. | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(b) Uredbe (ES) št. 1370/2007; |
| --- | --- |

5.

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(b) Uredbe (ES) št. 1370/2007;

| 6. | „neto finančni učinek“ pomeni učinek pogodbe za opravljanje javne službe na stroške in prihodke, nastale zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki, ki jih prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, obdrži, in tudi primeren dobiček, izračunan v skladu s točko 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

6.

„neto finančni učinek“ pomeni učinek pogodbe za opravljanje javne službe na stroške in prihodke, nastale zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki, ki jih prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, obdrži, in tudi primeren dobiček, izračunan v skladu s točko 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007.

Člen 3

Uradno obvestilo o načrtovani novi storitvi mednarodnega železniškega potniškega prometa

1.   Prosilec zadevne regulatorne organe obvesti o tem, da namerava izvajati novo storitev mednarodnega železniškega potniškega prometa, preden upravljavca infrastrukture zaprosi za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

2.   Regulatorni organi pripravijo in na svoji spletni strani objavijo standardni obrazec za objavo, ki ga morajo uporabiti prosilci in vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko prosilca (če je primerno); |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko prosilca (če je primerno);

| (b) | kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja;

| (c) | podatke o licenci in varnostnem spričevalu prosilca ali navedbo faze v postopku za njuno pridobitev; |
| --- | --- |

(c)

podatke o licenci in varnostnem spričevalu prosilca ali navedbo faze v postopku za njuno pridobitev;

| (d) | podrobnosti o progi, z navedbo postaj v odhodnem in namembnem kraju ter vmesnih postaj in razdalje med njimi; |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o progi, z navedbo postaj v odhodnem in namembnem kraju ter vmesnih postaj in razdalje med njimi;

| (e) | načrtovani datum začetka izvajanja predlagane nove mednarodne storitve železniškega potniškega prometa; |
| --- | --- |

(e)

načrtovani datum začetka izvajanja predlagane nove mednarodne storitve železniškega potniškega prometa;

| (f) | čas, pogostost in zmogljivost predlagane nove storitve, vključno s predlaganimi časi odhodov, vmesnimi postajami, časi prihodov in povezavami ter tudi vsemi odstopanji od običajnega voznega reda v zvezi s pogostostjo ali postajami, in sicer za vsako progo; |
| --- | --- |

(f)

čas, pogostost in zmogljivost predlagane nove storitve, vključno s predlaganimi časi odhodov, vmesnimi postajami, časi prihodov in povezavami ter tudi vsemi odstopanji od običajnega voznega reda v zvezi s pogostostjo ali postajami, in sicer za vsako progo;

| (g) | utemeljitev, da je glavni namen predlagane storitve železniškega potniškega prometa prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(g)

utemeljitev, da je glavni namen predlagane storitve železniškega potniškega prometa prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah.

3.   Informacije v zvezi z načrtovanim izvajanjem predlagane nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa zajemajo vsaj prva tri leta in, če je mogoče, prvih pet let delovanja.

4.   Regulatorni organ na svoji spletni strani nemudoma objavi obvestilo prosilca, razen poslovno občutljivih podatkov, in o tem obvesti subjekte iz člena 5 oziroma 10.

5.   Prosilec utemelji vsako izključitev poslovno občutljivih podatkov iz objave. Če regulatorni organ ugotovi, da je ta utemeljitev sprejemljiva, informacije hrani kot zaupne. V nasprotnem primeru svojo zavrnitev sporoči prosilcu, ki je zaprosil za zaupno obravnavo. Ta postopek ne posega v pritožbeni postopek zoper to odločitev, kot je določen z nacionalno zakonodajo.

6.   Vse informacije, ki jih je prosilec predložil na standardnem obrazcu za prošnjo, in vsa dokazila se regulatornemu organu posredujejo elektronsko.

Člen 4

Rok za prošnjo za preskus glavnega namena ali preskus ekonomskega ravnovesja

1.   Prošnje subjektov iz člena 5 oziroma 10 za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja se vložijo v štirih tednih od objave obvestila prosilca na spletni strani regulatornega organa. Subjekti, ki imajo pravico zaprositi za oba preskusa, lahko to storijo hkrati.

2.   Če se zahtevata oba preskusa, tj. preskus glavnega namena in preskus ekonomskega ravnovesja, se lahko izvedeta hkrati. Če je iz preskusa glavnega namena razvidno, da glavni namen predlagane storitve ni prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, in če se sprejme negativna odločitev glede glavnega namena predlagane storitve, se preskus ekonomskega ravnovesja prekliče s sklepom, ki se nanaša na to negativno odločitev.

Člen 5

Subjekti, ki imajo pravico zaprositi za preskus glavnega namena

Za preskus glavnega namena lahko zaprosijo naslednji subjekti:

| (a) | pristojni organi, ki so sklenili pogodbe za opravljanje javne službe železniškega prevoza na geografskem območju, na katerega vpliva predlagana nova storitev; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi, ki so sklenili pogodbe za opravljanje javne službe železniškega prevoza na geografskem območju, na katerega vpliva predlagana nova storitev;

| (b) | vsi prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo mednarodni ali notranji železniški potniški prevoz na progah v okviru predlagane nove storitve, in sicer na komercialni podlagi ali na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(b)

vsi prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo mednarodni ali notranji železniški potniški prevoz na progah v okviru predlagane nove storitve, in sicer na komercialni podlagi ali na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe.

Člen 6

Informacije, ki jih je treba navesti v prošnji za preskus glavnega namena

1.   V prošnji subjekt prosilec predloži naslednje informacije:

| (a) | ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko subjekta prosilca (če je to primerno); |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko subjekta prosilca (če je to primerno);

| (b) | kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja;

| (c) | pojasnilo v zvezi z interesom subjekta prosilca pri odločitvi glede glavnega namena predlagane nove storitve; |
| --- | --- |

(c)

pojasnilo v zvezi z interesom subjekta prosilca pri odločitvi glede glavnega namena predlagane nove storitve;

| (d) | pojasnilo, zakaj po mnenju subjekta prosilca glavni namen predlagane nove storitve ni prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

pojasnilo, zakaj po mnenju subjekta prosilca glavni namen predlagane nove storitve ni prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah;

| (e) | informacije in dokumentacijo, ki podpirajo pojasnila v točkah (c) in (d). |
| --- | --- |

(e)

informacije in dokumentacijo, ki podpirajo pojasnila v točkah (c) in (d).

2.   Subjekt prosilec utemelji vsako predlagano izključitev poslovno občutljivih podatkov. Če regulatorni organ ugotovi, da je ta utemeljitev sprejemljiva, informacije hrani kot zaupne. V nasprotnem primeru o tem obvesti stranko, ki je zaprosila za zaupno obravnavo. Ta postopek ne posega v pritožbeni postopek zoper to odločitev, kot je določen v nacionalni zakonodaji.

3.   Regulatorni organi na svojih spletnih straneh objavijo standardni obrazec za prošnjo za preskus glavnega namena, ki ga morajo uporabiti subjekti prosilci.

4.   Vse informacije, predložene na standardnem obrazcu za prošnjo, in vsa dokumentacija se regulatornemu organu posredujejo elektronsko.

Člen 7

Postopek za preskus glavnega namena

1.   Regulatorni organ prouči prošnjo, ki jo je predložil subjekt prosilec.

2.   Če regulatorni organ meni, da subjekt prosilec v svoji prošnji ni predložil popolnih informacij, lahko v treh tednih od prejema prošnje zahteva dodatne informacije. Če so informacije po odgovoru subjekta prosilca še vedno nepopolne, regulatorni organ lahko v treh tednih od prejema odgovora na prvo zahtevo še enkrat zahteva dodatne informacije. Subjekt prosilec v odgovoru na zahteve po dodatnih informacijah te informacije predloži v razumnem roku, ki ga določi regulatorni organ v skladu s členom 56(8) Direktive 2012/34/EU. Če subjekt prosilec ne predloži dodatnih informacij v roku, ki ga določi regulatorni organ, se prošnja zavrne.

3.   Regulatorni organ lahko od prosilca zahteva, naj predloži dodatne informacije. Če so informacije nejasne, lahko določi dodaten rok za pojasnila.

4.   Če prošnja ni utemeljena v skladu s členom 6(1)d), se zavrne.

5.   Regulatorni organ sprejme odločitev najpozneje v šestih tednih od prejema vseh ustreznih informacij.

Člen 8

Merila za presojo pri preskusu glavnega namena

1.   Regulatorni organ potrdi glavni namen predlagane nove storitve. Prav tako izvede kvalitativno in kvantitativno analizo, pri čemer upošteva predvideni razvoj storitve ter predvidene spremembe tržnih razmer v obravnavanem obdobju iz obvestila prosilca.

2.   Regulatorni organ pri postopku presoje in poleg informacij iz standardnega obrazca za objavo upošteva zlasti naslednja merila:

| (a) | delež v prometu in obsegu od mednarodnega prevoza potnikov, ki ga prosilec pričakuje v primerjavi z notranjim prevozom potnikov v državi članici, kjer ima regulatorni organ svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

delež v prometu in obsegu od mednarodnega prevoza potnikov, ki ga prosilec pričakuje v primerjavi z notranjim prevozom potnikov v državi članici, kjer ima regulatorni organ svoj sedež;

| (b) | razdaljo, ki bo prevožena v okviru predlagane nove storitve v različnih državah članicah, in lokacije postaj; |
| --- | --- |

(b)

razdaljo, ki bo prevožena v okviru predlagane nove storitve v različnih državah članicah, in lokacije postaj;

| (c) | povpraševanje potnikov po novi storitvi; |
| --- | --- |

(c)

povpraševanje potnikov po novi storitvi;

| (d) | tržno strategijo prosilca; |
| --- | --- |

(d)

tržno strategijo prosilca;

| (e) | vrste tirnih vozil, ki se bodo uporabljale za novo storitev. |
| --- | --- |

(e)

vrste tirnih vozil, ki se bodo uporabljale za novo storitev.

3.   Regulatorni organ lahko določi in uporabi pragove, izražene kot delež v prometu ali obsegu od mednarodnega prevoza potnikov. Ti pragovi ne smejo preseči 50 % prometa ali obsega od prevoza vseh potnikov, ocenjenega za celotno obdobje, ki ga zajema odločitev regulatornega organa, s čimer bi se storitev štela za mednarodno, in se ne smejo uporabljati ločeno.

Člen 9

Rezultat preskusa glavnega namena

1.   Regulatorni organ na podlagi ocene nove predlagane storitve odloči o tem, ali je glavni namen predlagane nove storitve:

| (a) | prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, ali |
| --- | --- |

(a)

prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, ali

| (b) | prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v državi članici, kjer ima regulatorni organ svoj sedež. |
| --- | --- |

(b)

prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v državi članici, kjer ima regulatorni organ svoj sedež.

2.   Če regulatorni organ sprejme odločitev iz odstavka 1(a), se v zvezi s predlagano novo storitvijo mednarodnega potniškega prometa odobri dostop do železniške infrastrukture.

3.   Če regulatorni organ sprejme odločitev iz odstavka 1(b), prekvalificira prošnjo v prošnjo za izvajanje storitve notranjega potniškega prometa in o tem obvesti prosilca. Prosilec nato ukrepa v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, ki se uporabljajo za dostop do železniške infrastrukture.

4.   Regulatorni organ prosilca obvesti o sprejeti odločitvi.

5.   Regulatorni organ odločitev ustrezno utemelji in jo nemudoma objavi na svoji spletni strani, pri čemer spoštuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov.

Člen 10

Subjekti, ki imajo pravico zaprositi za preskus ekonomskega ravnovesja

Če se je država članica, na katero se nanaša predlagana nova storitev mednarodnega železniškega prometa, odločila, da omeji pravico dostopa do železniške infrastrukture za storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa med odhodnim in namembnim krajem, ki jih zajema ena ali več pogodb za opravljanje javne službe, lahko za preskus ekonomskega ravnovesja zaprosijo naslednji subjekti:

| (a) | pristojni organ ali organi, ki so sklenili pogodbo za opravljanje javne službe, ki vključuje odhodni in namembni kraj predlagane nove storitve; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ ali organi, ki so sklenili pogodbo za opravljanje javne službe, ki vključuje odhodni in namembni kraj predlagane nove storitve;

| (b) | vsak drug zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU pravico omejiti dostop; |
| --- | --- |

(b)

vsak drug zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU pravico omejiti dostop;

| (c) | upravljavec infrastrukture na geografskem območju, ki je vključeno v predlagano novo storitev mednarodnega potniškega prometa; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec infrastrukture na geografskem območju, ki je vključeno v predlagano novo storitev mednarodnega potniškega prometa;

| (d) | vsak prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, ki jo je dodelil organ iz točke (a). |
| --- | --- |

(d)

vsak prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe, ki jo je dodelil organ iz točke (a).

Člen 11

Zahteve v zvezi z informacijami za preskus ekonomskega ravnovesja

1.   Subjekt prosilec predloži naslednje informacije:

| (a) | ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko subjekta prosilca (če je to primerno); |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov, pravno obliko in registracijsko številko subjekta prosilca (če je to primerno);

| (b) | kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke osebe, pristojne za vprašanja;

| (c) | pojasnilo v zvezi z interesom subjekta prosilca pri odločitvi glede preskusa ekonomskega ravnovesja; |
| --- | --- |

(c)

pojasnilo v zvezi z interesom subjekta prosilca pri odločitvi glede preskusa ekonomskega ravnovesja;

| (d) | dokaz o ogroženosti ekonomskega ravnovesja zaradi nove storitve; |
| --- | --- |

(d)

dokaz o ogroženosti ekonomskega ravnovesja zaradi nove storitve;

| (e) | informacije in dokumentacijo, ki podpirajo pojasnila v točkah (c) in (d). |
| --- | --- |

(e)

informacije in dokumentacijo, ki podpirajo pojasnila v točkah (c) in (d).

2.   Regulatorni organ lahko od subjektov, ki sodelujejo pri preskusu, med drugim zahteva naslednje informacije:

| (a) | od pristojnih organov:






  (i) | kopijo pogodbe za opravljanje javne službe; |
| --- | --- | --- |

(a)

od pristojnih organov:

(i)

kopijo pogodbe za opravljanje javne službe;

| (ii) | nacionalna pravila za sklenitev in spreminjanje pogodb za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(ii)

nacionalna pravila za sklenitev in spreminjanje pogodb za opravljanje javne službe;

| (iii) | ustrezna potovanja in napovedi glede prihodkov, vključno z metodologijo napovedovanja; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezna potovanja in napovedi glede prihodkov, vključno z metodologijo napovedovanja;

| (b) | od prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe:






  (i) | kopijo pogodbe za opravljanje javne službe; |
| --- | --- | --- |

(b)

od prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe:

(i)

kopijo pogodbe za opravljanje javne službe;

| (ii) | poslovni načrt tega podjetja; |
| --- | --- |

(ii)

poslovni načrt tega podjetja;

| (iii) | informacije o prihodkih tega podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

informacije o prihodkih tega podjetja;

| (iv) | informacije o voznem redu za storitve, vključno s časi odhodov, vmesnimi postajami, časi prihodov in povezavami; |
| --- | --- |

(iv)

informacije o voznem redu za storitve, vključno s časi odhodov, vmesnimi postajami, časi prihodov in povezavami;

| (v) | predvideno prožnost storitev (npr. cenovna prožnost, prožnost v zvezi z značilnostmi glede kakovosti storitev) in načrte za konkurenčne odzive na nove storitve ter morebitne prihranke pri stroških zaradi nove storitve; |
| --- | --- |

(v)

predvideno prožnost storitev (npr. cenovna prožnost, prožnost v zvezi z značilnostmi glede kakovosti storitev) in načrte za konkurenčne odzive na nove storitve ter morebitne prihranke pri stroških zaradi nove storitve;

| (c) | od prosilca:






  (i) | poslovni načrt; |
| --- | --- | --- |

(c)

od prosilca:

(i)

poslovni načrt;

| (ii) | napoved prihodkov in potovanj v notranjem prometu, vključno z metodologijo napovedovanja; |
| --- | --- |

(ii)

napoved prihodkov in potovanj v notranjem prometu, vključno z metodologijo napovedovanja;

| (iii) | strategije oblikovanja cen; |
| --- | --- |

(iii)

strategije oblikovanja cen;

| (iv) | ureditev izdajanja vozovnic; |
| --- | --- |

(iv)

ureditev izdajanja vozovnic;

| (v) | specifikacije v zvezi s tirnimi vozili (tj. faktor obremenitve, število sedežev, konfiguracija vagonov); |
| --- | --- |

(v)

specifikacije v zvezi s tirnimi vozili (tj. faktor obremenitve, število sedežev, konfiguracija vagonov);

| (vi) | tržno strategijo; |
| --- | --- |

(vi)

tržno strategijo;

| (vii) | predvideno prožnost storitev (tj. cenovna prožnost, prožnost v zvezi z značilnostmi glede kakovosti storitev); |
| --- | --- |

(vii)

predvideno prožnost storitev (tj. cenovna prožnost, prožnost v zvezi z značilnostmi glede kakovosti storitev);

| (d) | od upravljavca infrastrukture:
  informacije o zadevnih progah ali odsekih za zagotovitev, da lahko nova storitev mednarodnega potniškega prometa deluje na tej infrastrukturi. Ta zahteva po informacijah upravljavca infrastrukture ne posega v zahteve v okviru postopka za dodeljevanje iz oddelka 3 poglavja IV Direktive 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(d)

od upravljavca infrastrukture:

informacije o zadevnih progah ali odsekih za zagotovitev, da lahko nova storitev mednarodnega potniškega prometa deluje na tej infrastrukturi. Ta zahteva po informacijah upravljavca infrastrukture ne posega v zahteve v okviru postopka za dodeljevanje iz oddelka 3 poglavja IV Direktive 2012/34/EU.

3.   Subjekti, ki sodelujejo pri preskusu ekonomskega ravnovesja, utemeljijo vsako predlagano izključitev poslovno občutljivih podatkov. Če regulatorni organ ugotovi, da je ta utemeljitev sprejemljiva, informacije hrani kot zaupne. V nasprotnem primeru o tem obvesti stranko, ki je zaprosila za zaupno obravnavo. Ta postopek ne posega v morebitni pritožbeni postopek zoper to ugotovitev v nacionalni zakonodaji.

Člen 12

Postopek za preskus ekonomskega ravnovesja

1.   Regulatorni organ prouči prošnjo, ki jo je predložil subjekt prosilec.

2.   Če regulatorni organ meni, da subjekt prosilec v svoji prošnji ni predložil popolnih informacij, lahko v treh tednih od prejema prošnje zahteva dodatne informacije. Če so informacije po odgovoru subjekta prosilca še vedno nepopolne, regulatorni organ lahko v treh tednih od prejema odgovora na prvo zahtevo še enkrat zahteva dodatne informacije. Subjekt prosilec v odgovoru na zahteve po dodatnih informacijah te informacije predloži v razumnem roku, ki ga določi regulatorni organ v skladu s členom 56(8) Direktive 2012/34/EU. Če subjekt prosilec ne predloži dodatnih informacij v roku, ki ga določi regulatorni organ, se prošnja zavrne.

3.   Regulatorni organ v enem mesecu od prejema prošnje zahteva informacije iz člena 11 od drugih zadevnih strank, zlasti od prevoznika v železniškem prometu, ki je za izvajanje nove storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa zaprosil za dostop do železniške infrastrukture. Če so informacije nejasne, lahko določi dodaten rok za pojasnila.

4.   Če prošnja ni utemeljena v skladu s členom 11(1)d), se zavrne.

5.   Če se z informacijami, ki jih je preložil subjekt prosilec, utemelji zahteva po preskusu ekonomskega ravnovesja, in z informacijami, ki jih je predložil prosilec, ki prosi za dostop, prošnje za tak preskus ni mogoče ovreči, se dostop ne odobri.

6.   Regulatorni organ določi rok za sprejetje svojih odločitev, ki ne presega šestih tednov od prejema vseh potrebnih informacij.

7.   Vse informacije se regulatornemu organu posredujejo elektronsko.

Člen 13

Vsebina preskusa ekonomskega ravnovesja

1.   Ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe se šteje za ogroženo, kadar predlagana nova storitev znatno negativno vpliva na:

| (i) | donosnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe za opravljanje javne službe, in/ali |
| --- | --- |

(i)

donosnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe za opravljanje javne službe, in/ali

| (ii) | neto stroške pristojnega organa, ki je dodelil pogodbo za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(ii)

neto stroške pristojnega organa, ki je dodelil pogodbo za opravljanje javne službe.

2.   Regulatorni organ odloči o tem, ali je zaradi predlagane nove storitve ogroženo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe. Analiza, ki jo izvede regulatorni organ, se mora osredotočati na gospodarski vpliv predlagane nove storitve na pogodbo za opravljanje javne službe kot celoto in ne na posamezne storitve, ki se izvajajo v njenem okviru, in sicer prek celotnega obdobja njene veljavnosti. Lahko se uporablja vnaprej določen prag v zvezi s posameznimi merili, vendar ne ločeno od drugih meril.

3.   Regulatorni organ upošteva tudi koristi za porabnike v okviru nove storitve v kratko- in srednjeročnem obdobju.

Člen 14

Merila za presojo pri preskusu ekonomskega ravnovesja

Regulatorni organ pri postopku presoje upošteva zlasti naslednja merila:

| (a) | vpliv na neto finančni učinek storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe v celotnem obdobju veljavnosti pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

vpliv na neto finančni učinek storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe v celotnem obdobju veljavnosti pogodbe;

| (b) | morebitne konkurenčne odzive prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(b)

morebitne konkurenčne odzive prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe;

| (c) | morebitno varčevanje pri stroških prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve (npr. v smislu nezamenjave dotrajanega voznega parka ali nenadomeščanja osebja, ki mu poteče pogodba), ter morebitne koristi za tega prevoznika v železniškem prometu v okviru predlagane nove storitve (npr. s ponujanjem povezav potnikom v mednarodnem prometu, ki bi bili morda zainteresirani zanje, z regionalno storitvijo iz pogodbe za opravljanje javne službe); |
| --- | --- |

(c)

morebitno varčevanje pri stroških prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve (npr. v smislu nezamenjave dotrajanega voznega parka ali nenadomeščanja osebja, ki mu poteče pogodba), ter morebitne koristi za tega prevoznika v železniškem prometu v okviru predlagane nove storitve (npr. s ponujanjem povezav potnikom v mednarodnem prometu, ki bi bili morda zainteresirani zanje, z regionalno storitvijo iz pogodbe za opravljanje javne službe);

| (d) | možnost zmanjšanja obsega pogodbe za opravljanje javne službe, zlasti če je ta v času presoje blizu izteka; |
| --- | --- |

(d)

možnost zmanjšanja obsega pogodbe za opravljanje javne službe, zlasti če je ta v času presoje blizu izteka;

| (e) | vpliv na učinkovitost in kakovost železniških storitev; |
| --- | --- |

(e)

vpliv na učinkovitost in kakovost železniških storitev;

| (f) | vpliv na načrtovanje voznega reda železniških storitev; |
| --- | --- |

(f)

vpliv na načrtovanje voznega reda železniških storitev;

| (g) | vpliv na naložbe prevoznika v železniškem prometu v vozni park ali pristojnih organov, če je to primerno. |
| --- | --- |

(g)

vpliv na naložbe prevoznika v železniškem prometu v vozni park ali pristojnih organov, če je to primerno.

Člen 15

Rezultat preskusa ekonomskega ravnovesja

1.   Regulatorni organ na podlagi rezultata preskusa ekonomskega ravnovesja sprejme odločitev v skladu s členom 11(1) Direktive 2012/34/EU, na podlagi katere se pravica do dostopa do železniške infrastrukture dodeli, spremeni in odobri le pod določenimi pogoji ali zavrne.

2.   Regulatorni organ pred sprejetjem odločitve, ki bi pomenila zavrnitev dostopa do železniške infrastrukture v zvezi s predlagano novo storitvijo mednarodnega potniškega prometa, prosilcu omogoči, da prilagodi načrt, tako da ne bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe.

3.   Regulatorni organ odločitev skupaj z njeno utemeljitvijo objavi na svoji spletni strani, pri čemer spoštuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov.

Člen 16

Ponovna proučitev odločitve, sprejete na podlagi rezultata preskusa ekonomskega ravnovesja

1.   Subjekti iz člena 11(3) Direktive 2012/34/EU lahko za ponovno proučitev odločitve, sprejete na podlagi rezultata preskusa ekonomskega ravnovesja, zaprosijo pod pogoji, ki jih določi regulatorni organ, na primer:

| (a) | kadar se v primerjavi s podatki, ki jih je analiziral regulatorni organ, nova storitev znatno spremeni; |
| --- | --- |

(a)

kadar se v primerjavi s podatki, ki jih je analiziral regulatorni organ, nova storitev znatno spremeni;

| (b) | kadar obstaja bistvena razlika med realnim in ocenjenim vplivom na storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe ali |
| --- | --- |

(b)

kadar obstaja bistvena razlika med realnim in ocenjenim vplivom na storitve iz pogodbe za opravljanje javne službe ali

| (c) | kadar se je pogodba za opravljanje javne službe iztekla pred prvotnim rokom. |
| --- | --- |

(c)

kadar se je pogodba za opravljanje javne službe iztekla pred prvotnim rokom.

2.   Če regulatorni organ v svoji odločitvi ne določi drugače, se ponovna proučitev odločitve ne sme zahtevati v treh letih od objave te odločitve, razen v primeru iz odstavka 1(a).

Člen 17

Sodelovanje regulatornega organa z drugimi regulatornimi organi, pristojnimi za predlagane nove storitve

1.   Regulatorni organ po prejemu obvestila prosilca, da namerava začeti izvajati novo storitev mednarodnega potniškega prometa, o tem obvesti druge regulatorne organe, ki so pristojni za progo predlagane nove storitve. Navedeni regulatorni organi preverijo, ali so informacije na obrazcu za objavo, ki je objavljen na spletni strani zadevnega regulatornega organa, v skladu z informacijami, ki jih je predložil prosilec. Ti organi o vseh nedoslednostih obvestijo regulatorni organi.

2.   Regulatorni organ po prejemu prošnje subjektov iz člena 5 oziroma 10 za preskus glavnega namena ali ekonomskega ravnovesja obvesti druge regulatorne organe, ki so pristojni za dele proge predlagane nove storitve

3.   Regulatorni organi rezultate preskusov sporočijo drugim regulatornim organom, ki so pristojni za dele proge predlagane nove storitve. To izvedejo dovolj pred rokom za dokončno sprejetje svoje odločitve, s čimer drugim regulatornim organom omogočijo, da predložijo svoje pripombe k rezultatom preskusov.

4.   Regulatorni organi pri vsaki izmenjavi informacij o preskusih upoštevajo zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih posredujejo stranke, ki sodelujejo pri teh preskusih. Uporabijo lahko samo informacije v zvezi z zadevnim primerom.

Člen 18

Dajatve

Države članice ali, če je primerno, regulatorni organi lahko za preskus glavnega namena in ekonomskega ravnovesja ali ponovno proučitev ekonomskega ravnovesja od subjekta, ki je zaprosil za preskus ali njegovo ponovno proučitev, zahtevajo plačilo dajatve. V tem primeru se dajatev naloži brez diskriminacije in razumno ter se dejansko in pregledno zaračuna vsem subjektom prosilcem, pri čemer ne sme preseči stroškov dela, ki ga opravi osebje, in izdatkov v zvezi s prošnjo.

Člen 19

Metodologija

1.   Regulatorni organi v skladu z določbami te uredbe razvijejo metodologijo za preskuse glavnega namena in preskuse ekonomskega ravnovesja, če je to primerno. Ta metodologija je jasna, pregledna in nediskriminatorna ter se objavi na spletni strani regulatornega organa.

2.   Metodologija za presojo se vzpostavi tako, da je v skladu s tržnimi gibanji in da jo je mogoče prilagajati, zlasti ob upoštevanju izkušenj regulatornih organov.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. junija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

2

---

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 870/2014

z dne 11. avgusta 2014

o merilih v zvezi s prošnjami za železniške infrastrukturne zmogljivosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (1) in zlasti člena 41(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 41(2) Direktive 2012/34/EU določa možnost, da upravljavci infrastrukture prosilcem postavijo zahteve za zaščito svojih upravičenih pričakovanj glede bodočih prihodkov in uporabe infrastrukture. |
| --- | --- |

(1)

Člen 41(2) Direktive 2012/34/EU določa možnost, da upravljavci infrastrukture prosilcem postavijo zahteve za zaščito svojih upravičenih pričakovanj glede bodočih prihodkov in uporabe infrastrukture.

| (2) | Takšne zahteve morajo biti ustrezne, pregledne in nediskriminatorne. Vključujejo lahko samo določbo o takšnem finančnem jamstvu, ki ne presega ustrezne ravni, sorazmerne s predvidenim obsegom dejavnosti prosilca, in o zagotovitvi zmožnosti za pripravo skladnih ponudb za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(2)

Takšne zahteve morajo biti ustrezne, pregledne in nediskriminatorne. Vključujejo lahko samo določbo o takšnem finančnem jamstvu, ki ne presega ustrezne ravni, sorazmerne s predvidenim obsegom dejavnosti prosilca, in o zagotovitvi zmožnosti za pripravo skladnih ponudb za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

| (3) | Finančna jamstva bi lahko bila v obliki predplačil ali jamstev, ki jih zagotovijo finančne institucije. |
| --- | --- |

(3)

Finančna jamstva bi lahko bila v obliki predplačil ali jamstev, ki jih zagotovijo finančne institucije.

| (4) | Pri ustreznosti zahtev iz uvodne izjave 2 bi se moralo upoštevati dejstvo, da pri uporabi infrastrukture konkurenčnih načinov prevoza, na primer cestnega in zračnega prometa ter prometa po morju in celinskih plovnih poteh, pogosto ni pristojbin za uporabnike in posledično tudi ne finančnih jamstev. Za zagotovitev poštene konkurence med različnimi načini prevoza bi bilo treba raven in trajanje finančnih jamstev čim bolj omejiti. |
| --- | --- |

(4)

Pri ustreznosti zahtev iz uvodne izjave 2 bi se moralo upoštevati dejstvo, da pri uporabi infrastrukture konkurenčnih načinov prevoza, na primer cestnega in zračnega prometa ter prometa po morju in celinskih plovnih poteh, pogosto ni pristojbin za uporabnike in posledično tudi ne finančnih jamstev. Za zagotovitev poštene konkurence med različnimi načini prevoza bi bilo treba raven in trajanje finančnih jamstev čim bolj omejiti.

| (5) | Ta finančna jamstva so ustrezna samo, če so potrebna kot zagotovilo upravljavcem infrastrukture v zvezi z bodočimi prihodki in uporabo infrastrukture. Glede na to, da se lahko upravljavci infrastrukture zanesejo na kontrolo in nadzor finančne sposobnosti prevoznikov v železniškem prometu, ki potekata v okviru postopka izdaje licenc v skladu s poglavjem III Direktive 2012/34/EU in zlasti člena 20 navedene direktive, se potreba po finančnih jamstvih še dodatno zmanjša. |
| --- | --- |

(5)

Ta finančna jamstva so ustrezna samo, če so potrebna kot zagotovilo upravljavcem infrastrukture v zvezi z bodočimi prihodki in uporabo infrastrukture. Glede na to, da se lahko upravljavci infrastrukture zanesejo na kontrolo in nadzor finančne sposobnosti prevoznikov v železniškem prometu, ki potekata v okviru postopka izdaje licenc v skladu s poglavjem III Direktive 2012/34/EU in zlasti člena 20 navedene direktive, se potreba po finančnih jamstvih še dodatno zmanjša.

| (6) | Za ta jamstva velja načelo nediskriminacije, zato ne bi smelo biti razlikovanja med jamstvenimi zahtevami za prosilce v zasebni lasti in jamstvenimi zahtevami za prosilce v javni lasti. |
| --- | --- |

(6)

Za ta jamstva velja načelo nediskriminacije, zato ne bi smelo biti razlikovanja med jamstvenimi zahtevami za prosilce v zasebni lasti in jamstvenimi zahtevami za prosilce v javni lasti.

| (7) | Jamstva bi morala biti sorazmerna s stopnjo tveganja, ki ga predstavlja prosilec za upravljavca infrastrukture na različnih stopnjah dodeljevanja infrastrukturne zmogljivosti. Tveganje se navadno šteje za nizko, če se lahko zmogljivosti ponovno dodelijo drugim prevoznikom v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(7)

Jamstva bi morala biti sorazmerna s stopnjo tveganja, ki ga predstavlja prosilec za upravljavca infrastrukture na različnih stopnjah dodeljevanja infrastrukturne zmogljivosti. Tveganje se navadno šteje za nizko, če se lahko zmogljivosti ponovno dodelijo drugim prevoznikom v železniškem prometu.

| (8) | Jamstvo, ki se zahteva za pripravo skladnih ponudb, se lahko šteje kot ustrezno, pregledno in nediskriminatorno le, če upravljavec infrastrukture določi jasna in pregledna pravila za prošnjo za dodelitev zmogljivosti v programu omrežja ter prosilcem nudi potrebna podporna orodja. Ker je pred postopkom prijave nemogoče objektivno ugotoviti zmožnost za pripravo skladnih ponudb, se lahko vsako pomanjkanje zmožnosti ugotovi šele po zaključku postopka, in sicer če prosilec upravljavcu infrastrukture večkrat ne predloži teh ponudb oziroma potrebnih informacij. Prosilec je odgovoren za to nepredložitev, ki vodi do sankcij, kot je izključitev prosilca iz prijave za zadevno vlakovno pot. |
| --- | --- |

(8)

Jamstvo, ki se zahteva za pripravo skladnih ponudb, se lahko šteje kot ustrezno, pregledno in nediskriminatorno le, če upravljavec infrastrukture določi jasna in pregledna pravila za prošnjo za dodelitev zmogljivosti v programu omrežja ter prosilcem nudi potrebna podporna orodja. Ker je pred postopkom prijave nemogoče objektivno ugotoviti zmožnost za pripravo skladnih ponudb, se lahko vsako pomanjkanje zmožnosti ugotovi šele po zaključku postopka, in sicer če prosilec upravljavcu infrastrukture večkrat ne predloži teh ponudb oziroma potrebnih informacij. Prosilec je odgovoren za to nepredložitev, ki vodi do sankcij, kot je izključitev prosilca iz prijave za zadevno vlakovno pot.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 62(1) Direktive 2012/34/EU – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 62(1) Direktive 2012/34/EU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa zahteve za finančna jamstva, ki jih lahko postavi upravljavec infrastrukture za zaščito svojih upravičenih pričakovanj glede bodočih prihodkov, pri tem pa mora biti višina teh jamstev sorazmerna s predvidenim obsegom dejavnosti prosilca. Zahteve vključujejo zlasti pogoje, pod katerimi se jamstvo ali predplačilo lahko zahteva, ter raven in trajanje finančnega jamstva. Poleg tega ta uredba določa nekatere podrobnosti glede meril za oceno zmožnosti prosilca za pripravo skladne ponudbe za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

Člen 2

Opredelitve

Za namene uporabe te uredbe se uporablja naslednja opredelitev:

| | „finančno jamstvo“ pomeni (a) predplačila za zmanjšanje in predvidevanje prihodnjih obveznosti za plačilo infrastrukturnih stroškov ali (b) pogodbene dogovore, s katerimi se finančna institucija, kot je banka, zaveže, da bo zagotovila, da se takšna plačila ob zapadlosti izvedejo. |
| --- | --- |

„finančno jamstvo“ pomeni (a) predplačila za zmanjšanje in predvidevanje prihodnjih obveznosti za plačilo infrastrukturnih stroškov ali (b) pogodbene dogovore, s katerimi se finančna institucija, kot je banka, zaveže, da bo zagotovila, da se takšna plačila ob zapadlosti izvedejo.

Člen 3

Pogoji za finančna jamstva

1.   Prosilec lahko izpolni zahtevo za finančno jamstvo bodisi v obliki predplačila bodisi v obliki pogodbenega dogovora v smislu člena 2. Kadar upravljavec infrastrukture od prosilca zahteva predplačilo uporabnine za infrastrukturo, ne more hkrati zahtevati drugega finančnega jamstva za iste predvidene dejavnosti.

2.   Upravljavec infrastrukture od prosilca zahteva finančno jamstvo le v primeru, če je iz bonitetne ocene prosilca razvidno, da bi prosilec lahko imel težave pri izvajanju rednih plačil uporabnin za infrastrukturo. Upravljavec infrastrukture po potrebi omeni takšne bonitetne ocene v oddelku o načelih zaračunavanja uporabnin v svojem programu omrežja. Upravljavec infrastrukture svoj zahtevek za finančno jamstvo sestavi na podlagi ocen, starih največ dve leti, ki jih da na voljo bonitetna agencija.

3.   Upravljavec infrastrukture ne zahteva finančnega jamstva:

| (a) | od prevoznika v železniškem prometu, če je finančno jamstvo za kritje prihodnjih plačil za iste predvidene dejavnosti že odobril ali plačal prosilec, ki ni prevoznik v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(a)

od prevoznika v železniškem prometu, če je finančno jamstvo za kritje prihodnjih plačil za iste predvidene dejavnosti že odobril ali plačal prosilec, ki ni prevoznik v železniškem prometu;

| (b) | če uporabnino za infrastrukturo upravljavcu infrastrukture neposredno plača pristojni organ v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(b)

če uporabnino za infrastrukturo upravljavcu infrastrukture neposredno plača pristojni organ v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 4

Znesek in trajanje finančnih jamstev

1.   Znesek finančnih jamstev za posameznega prosilca ne presega ocenjenega zneska stroškov, ki nastanejo v dveh mesecih zaprošenega obratovanja vlaka.

2.   Dajatve za rezervacijo, plačane v skladu s členom 36 Direktive 2012/34/EU, se odštejejo od najvišjega ocenjenega zneska stroškov iz odstavka 1.

3.   Upravljavec infrastrukture ne zahteva, da finančno jamstvo začne veljati več kot deset dni pred prvim dnem v mesecu, v katerem prevoznik v železniškem prometu začne z obratovanjem vlaka, katerega infrastrukturni stroški se krijejo iz tega finančnega jamstva. Če se zmogljivost dodeli po tem času, lahko upravljavec infrastrukture v kratkem roku zahteva finančno jamstvo.

Člen 5

Zmožnost za pripravo skladnih ponudb za infrastrukturne zmogljivosti

Upravljavec infrastrukture ne zavrne prošnje za določeno vlakovno pot, ker ne daje zagotovila, da je prosilec zmožen pripraviti skladno ponudbo za infrastrukturne zmogljivosti v smislu člena 41(2) Direktive 2012/34/EU, razen če:

| (a) | prosilec ne odgovori na dve zaporedni zahtevi, naj predloži manjkajoče informacije, ali večkrat odgovori na način, ki ne izpolnjuje pogojev, določenih v programu omrežja iz člena 27 Direktive 2012/34/EU in v Prilogi IV k navedeni direktivi glede postopkov prijave za vlakovne poti, ter |
| --- | --- |

(a)

prosilec ne odgovori na dve zaporedni zahtevi, naj predloži manjkajoče informacije, ali večkrat odgovori na način, ki ne izpolnjuje pogojev, določenih v programu omrežja iz člena 27 Direktive 2012/34/EU in v Prilogi IV k navedeni direktivi glede postopkov prijave za vlakovne poti, ter

| (b) | lahko upravljavec infrastrukture na zahtevo regulatornega organa dokaže, da je za pravilno in pravočasno oddajo prošnje sprejel vse razumne ukrepe. |
| --- | --- |

(b)

lahko upravljavec infrastrukture na zahtevo regulatornega organa dokaže, da je za pravilno in pravočasno oddajo prošnje sprejel vse razumne ukrepe.

Člen 6

Prehodne določbe

Upravljavci infrastrukture svoje programe omrežja po potrebi uskladijo z določbami te uredbe za prvo obdobje časovnega načrta po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. junija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

2

---

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 871/2014

z dne 11. avgusta 2014

o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2014, zaradi prelova v preteklih letih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (1) ter zlasti člena 105(1), (2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ribolovne kvote za leto 2013 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) št. 1262/2012 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Ribolovne kvote za leto 2013 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1262/2012 (2),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1088/2012 (3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1088/2012 (3),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1261/2012 (4), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1261/2012 (4),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 39/2013 (5) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 39/2013 (5) in

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 40/2013 (6). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 40/2013 (6).

| (2) | Ribolovne kvote za leto 2014 so bile določene z:






  — | Uredbo (EU) št. 1262/2012, |
| --- | --- | --- |

(2)

Ribolovne kvote za leto 2014 so bile določene z:

—

Uredbo (EU) št. 1262/2012,

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (7), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (7),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 24/2014 (8) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 24/2014 (8) in

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 43/2014 (9). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 43/2014 (9).

| (3) | Ko Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice. |
| --- | --- |

(3)

Ko Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice.

| (4) | Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se ti odbitki izvedejo v naslednjem letu ali letih z uporabo ustreznih množilnih količnikov, določenih v navedenih odstavkih. |
| --- | --- |

(4)

Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se ti odbitki izvedejo v naslednjem letu ali letih z uporabo ustreznih množilnih količnikov, določenih v navedenih odstavkih.

| (5) | Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2013. Zato je primerno, da se za leto 2014 in po potrebi poznejša leta pri prelovljenih staležih izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2013. Zato je primerno, da se za leto 2014 in po potrebi poznejša leta pri prelovljenih staležih izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene.

| (6) | Ker je Danska v letu 2013 presegla svoje celotne dovoljene ulove za pravo peščenko v vodah Unije območij upravljanja 2 in 4, se zanjo zahteva izvedba odbitkov. V letu 2014 so bili v teh vodah dovoljeni minimalni ulovi prave peščenke, da bi se spremljala razvoj staleža in obnovitev lokalnih populacij. Vendar z navedenimi odbitki ni mogoče obdržati sistema spremljanja, ki ga je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) predlagal za upravljanje prave peščenke. Zato bi se morali odbitki za kvote, ki jih je Danska na teh območjih prelovila v letu 2013, izvesti za območje upravljanja prave peščenke 3. |
| --- | --- |

(6)

Ker je Danska v letu 2013 presegla svoje celotne dovoljene ulove za pravo peščenko v vodah Unije območij upravljanja 2 in 4, se zanjo zahteva izvedba odbitkov. V letu 2014 so bili v teh vodah dovoljeni minimalni ulovi prave peščenke, da bi se spremljala razvoj staleža in obnovitev lokalnih populacij. Vendar z navedenimi odbitki ni mogoče obdržati sistema spremljanja, ki ga je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) predlagal za upravljanje prave peščenke. Zato bi se morali odbitki za kvote, ki jih je Danska na teh območjih prelovila v letu 2013, izvesti za območje upravljanja prave peščenke 3.

| (7) | Španija je v letu 2012 prelovila svojo kvoto za stalež škampa na območjih IX in X; v vodah EU območja CECAF 34.1.1 (NEP/93411). Posledica tega je bil odbitek v višini 75,45 tone za leto 2013, ki se je na zahtevo Španije porazdelil na tri leta z začetkom leta 2013. Preostali letni odbitek, ki velja za španski stalež NEP/93411, znaša 25 ton v letu 2014 in 19 ton v letu 2015, brez poseganja v morebitne nadaljnje prilagoditve kvote. |
| --- | --- |

(7)

Španija je v letu 2012 prelovila svojo kvoto za stalež škampa na območjih IX in X; v vodah EU območja CECAF 34.1.1 (NEP/93411). Posledica tega je bil odbitek v višini 75,45 tone za leto 2013, ki se je na zahtevo Španije porazdelil na tri leta z začetkom leta 2013. Preostali letni odbitek, ki velja za španski stalež NEP/93411, znaša 25 ton v letu 2014 in 19 ton v letu 2015, brez poseganja v morebitne nadaljnje prilagoditve kvote.

| (8) | V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 770/2013 (10) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1402/2013 (11) so določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste v letu 2013. Vendar so bili za nekatere države članice odbitki, ki se uporabljajo za nekatere vrste, višji od njihovih razpoložljivih kvot za leto 2013 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Za zagotovitev, da se v teh primerih za zadevne staleže odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2014 in po potrebi od poznejših kvot. |
| --- | --- |

(8)

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 770/2013 (10) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1402/2013 (11) so določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste v letu 2013. Vendar so bili za nekatere države članice odbitki, ki se uporabljajo za nekatere vrste, višji od njihovih razpoložljivih kvot za leto 2013 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Za zagotovitev, da se v teh primerih za zadevne staleže odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2014 in po potrebi od poznejših kvot.

| (9) | Odbitki od ribolovnih kvot, ki so določeni s to uredbo, bi se morali uporabljati brez poseganja v odbitke od kvot za leto 2014 v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 165/2011 (12) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 185/2013 (13). |
| --- | --- |

(9)

Odbitki od ribolovnih kvot, ki so določeni s to uredbo, bi se morali uporabljati brez poseganja v odbitke od kvot za leto 2014 v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 165/2011 (12) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 185/2013 (13).

| (10) | Ker so kvote izražene v tonah ali celih kosih, so bili odbitki zaokroženi navzdol na tono ali kos, količine, manjše od ene tone ali enega kosa, pa se niso upoštevale – |
| --- | --- |

(10)

Ker so kvote izražene v tonah ali celih kosih, so bili odbitki zaokroženi navzdol na tono ali kos, količine, manjše od ene tone ali enega kosa, pa se niso upoštevale –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ribolovne kvote za leto 2014, določene v uredbah (EU) št. 1262/2012, (EU) št. 1180/2013, (EU) št. 24/2014 in (EU) št. 43/2014, se zmanjšajo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

2.   Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v odbitke, določene v Uredbi (EU) št. 165/2011 in Izvedbeni uredbi (EU) št. 185/2013.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1262/2012 z dne 20. decembra 2012 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2013 in 2014 (UL L 356, 22.12.2012, str. 22).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 1088/2012 z dne 20. novembra 2012 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2013 uporabljajo v Baltskem morju (UL L 323, 22.11.2012, str. 2).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) št. 1261/2012 z dne 20. decembra 2012 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2013 uporabljajo v Črnem morju (UL L 356, 22.12.2012, str. 19).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 39/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2013 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (UL L 23, 25.1.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (UL L 23, 25.1.2013, str. 54).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1180/2013 z dne 19. novembra 2013 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2014 uporabljajo v Baltskem morju (UL L 313, 22.11.2013, str. 4).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) št. 24/2014 z dne 10. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju (UL L 9, 14.1.2014, str. 4).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 770/2013 z dne 8. avgusta 2013 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2013, zaradi prelova v preteklih letih (UL L 215, 10.8.2013, str. 1).

10

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1402/2013 z dne 19. decembra 2013 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2013, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklih letih in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 770/2013 glede količin, ki se odbijejo v prihodnjih letih (UL L 349, 21.12.2013, str. 61).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 165/2011 z dne 22. februarja 2011 o odbitkih od nekaterih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2011 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2010 (UL L 48, 23.2.2011, str. 11).

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 185/2013 z dne 5. marca 2013 o odbitkih od nekaterih ribolovnih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2013 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2009 (UL L 62, 6.3.2013, str. 62).

13

---

PRILOGA

ODBITKI OD KVOT ZA STALEŽE RIB, KI SO BILI PRELOVLJENI

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka območja | Ime vrste | Ime območja | Začetna kvota za leto 2013 | Dovoljeni iztovori za leto 2013 (celotna prilagojena količina v tonah) (1) | Skupni ulov v letu 2013 (količina v tonah) | Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom (v %) | Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v tonah) | Množilni količnik (2) | Dodatni množilni količnik (3)
   (4) | Preostali odbitki iz leta 2013 | Ostane za odbitek (5) | Odbitki za leto 2015 in naslednja leta (količina v tonah) | Odbitki za leto 2014
  (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | vahnja | VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7,100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | atlantski sled | IVc, VIId razen staleža v Blackwater | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | morska plošča | VIIf in VIIg | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | raže | vode Unije območja VIId | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | raže | vode Unije območij IIa in IV | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | atlantski sled | vode Unije podrazdelkov 22–32 | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | skuša | IIIa in IV; vode Unije območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | norveški molič in z njim povezan prilov | norveške vode območja IV | 0 | 0 | 4,980 | ni relevantno | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | saj | norveške vode območij I in II | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | prava peščenka | vode Unije območja upravljanja prave peščenke 2 | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | prava peščenka | vode Unije območja upravljanja prave peščenke 4 | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | navadni tun | Atlantski ocean, vzhodno od 45° z. z. d., in Sredozemsko morje | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | sluzoglavke | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | modri leng | vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | sinja jadrovnica | Atlantski ocean | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | trska | NAFO 3M | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | trnež | vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV | 0 | 0 | 1,670 | ni relevantno | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | globokomorski morski psi | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX | 0 | 0 | 5,330 | ni relevantno | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | tabinja belica | vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | grenlandska morska plošča | mednarodne vode območij I in II | / | 0 | 4,700 | ni relevantno | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | / | 0 | 12,370 | ni relevantno | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | vahnja | vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | vahnja | VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | / | 0 | 8,540 | ni relevantno | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | škamp | IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5,51 | / | ni relevantno | 44,79
   (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | druge vrste | norveške vode območij I in II | / | 0 | 15,530 | ni relevantno | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | polak | VIIIc | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3-1234 | atlantski morski pes | vode Francoske Gvajane, Kattegata; vode Unije Skagerraka ter območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV; vode Unije območij CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2 | 0 | 0 | 3,160 | ni relevantno | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | rdeči okun | vode Unije in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | morski list | VIIIa in VIIIb | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | morski menek | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | bela jadrovnica | Atlantski ocean | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | / | 0 | 17,500 | ni relevantno | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | morska plošča | VIIf in VIIg | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | rdeči okun | vode Unije in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | vahnja | norveške vode območij I in II | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | vahnja | VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | morska plošča | VIIf in VIIg | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | morska plošča | VIIh, VIIj in VIIk | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 22,000 | 15,700 | 0 | ni relevantno | – 15,700 | / | ni relevantno | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | oslič | IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32 | / | 0 | 0,671 | ni relevantno | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | raže | vode Unije območja VIId | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | raže | vode Unije območij IIa in IV | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | atlantski losos | vode Unije podrazdelkov 22–31 | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (v kosih) |
| PL | SPR | 3BCD-C | papalina in z njo povezan prilov | vode EU podrazdelkov 22–32 | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | sluzoglavke | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | morska spaka | VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | / | 0 | 2,000 | ni relevantno | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | – 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | skuša | VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | morska plošča | VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | – 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | saj | norveške vode območij I in II | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | rdeči okun | NAFO 3LN | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | bela jadrovnica | Atlantski ocean | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | – 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | trska | grenlandske vode območja NAFO 1 in grenlandske vode območja XIV | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | trnež | vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV | 0 | 0 | 5,800 | ni relevantno | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | grenlandska morska plošča | grenlandske vode območij V in XIV | 195,000 | 0 | 0,800 | ni relevantno | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | vahnja | VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | atlantski sled | vode Unije, norveške vode in mednarodne vode območij I in II (HER/1/2-) | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | atlantski sled | vode Unije in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | skuša | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode Unije in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | morska plošča | VIIf in VIIg | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | morska plošča | VIIh, VIIj in VIIk | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | morski list | VIIf in VIIg | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka območja

Ime vrste

Ime območja

Začetna kvota za leto 2013

Dovoljeni iztovori za leto 2013 (celotna prilagojena količina v tonah) (1)

Skupni ulov v letu 2013 (količina v tonah)

Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom (v %)

Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v tonah)

Množilni količnik (2)

Dodatni množilni količnik (3)
   (4)

Preostali odbitki iz leta 2013

Ostane za odbitek (5)

Odbitki za leto 2015 in naslednja leta (količina v tonah)

Odbitki za leto 2014

(količina v tonah)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

vahnja

VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

157,000

167,600

174,700

104,24

7,100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

atlantski sled

IVc, VIId razen staleža v Blackwater

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

morska plošča

VIIf in VIIg

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

raže

vode Unije območja VIId

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

raže

vode Unije območij IIa in IV

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

atlantski sled

vode Unije podrazdelkov 22–32

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

skuša

IIIa in IV; vode Unije območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

norveški molič in z njim povezan prilov

norveške vode območja IV

0

0

4,980

ni relevantno

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

saj

norveške vode območij I in II

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

prava peščenka

vode Unije območja upravljanja prave peščenke 2

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

prava peščenka

vode Unije območja upravljanja prave peščenke 4

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

navadni tun

Atlantski ocean, vzhodno od 45° z. z. d., in Sredozemsko morje

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

sluzoglavke

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

modri leng

vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

sinja jadrovnica

Atlantski ocean

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

trska

NAFO 3M

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

trnež

vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

0

0

1,670

ni relevantno

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

globokomorski morski psi

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX

0

0

5,330

ni relevantno

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

tabinja belica

vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

grenlandska morska plošča

mednarodne vode območij I in II

/

0

4,700

ni relevantno

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

/

0

12,370

ni relevantno

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

vahnja

vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

vahnja

VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

/

0

8,540

ni relevantno

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

škamp

IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5,51

/

ni relevantno

44,79
   (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

druge vrste

norveške vode območij I in II

/

0

15,530

ni relevantno

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

polak

VIIIc

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3-1234

atlantski morski pes

vode Francoske Gvajane, Kattegata; vode Unije Skagerraka ter območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV; vode Unije območij CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2

0

0

3,160

ni relevantno

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

rdeči okun

vode Unije in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

morski list

VIIIa in VIIIb

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

morski menek

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

bela jadrovnica

Atlantski ocean

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

/

0

17,500

ni relevantno

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

morska plošča

VIIf in VIIg

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

rdeči okun

vode Unije in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

vahnja

norveške vode območij I in II

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

vahnja

VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

morska plošča

VIIf in VIIg

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

morska plošča

VIIh, VIIj in VIIk

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

22,000

15,700

0

ni relevantno

– 15,700

/

ni relevantno

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

oslič

IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32

/

0

0,671

ni relevantno

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

raže

vode Unije območja VIId

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

raže

vode Unije območij IIa in IV

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

atlantski losos

vode Unije podrazdelkov 22–31

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (v kosih)

PL

SPR

3BCD-C

papalina in z njo povezan prilov

vode EU podrazdelkov 22–32

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

sluzoglavke

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

morska spaka

VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

/

0

2,000

ni relevantno

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

/

34,400

34,000

98,84

– 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

skuša

VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

morska plošča

VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

66,000

61,200

44,601

72,88

– 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

saj

norveške vode območij I in II

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

rdeči okun

NAFO 3LN

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

bela jadrovnica

Atlantski ocean

19,500

18,300

12,212

66,73

– 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

trska

grenlandske vode območja NAFO 1 in grenlandske vode območja XIV

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

trnež

vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

0

0

5,800

ni relevantno

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

grenlandska morska plošča

grenlandske vode območij V in XIV

195,000

0

0,800

ni relevantno

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

vahnja

VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

atlantski sled

vode Unije, norveške vode in mednarodne vode območij I in II (HER/1/2-)

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

atlantski sled

vode Unije in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š.

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

skuša

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode Unije in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

morska plošča

VIIf in VIIg

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

morska plošča

VIIh, VIIj in VIIk

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

morski list

VIIf in VIIg

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  Kvote, ki so na voljo državam članicam v skladu z ustreznimi uredbami o ribolovnih možnostih po upoštevanju izmenjav ribolovnih možnosti v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, prenosov kvot v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 in/ali ponovnih dodelitev in odbitkov od ribolovnih možnosti v skladu s členoma 37 in 105 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, Uredbe Komisije (EU) št. 165/2011 in Uredbe Komisije (EU) št. 185/2013, kadar je ustrezno.

(2)  Kot določa člen 105(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009. Odbitek, ki je enak prelovu * 1,00, se uporablja v vseh primerih prelova, ki je enak ali manjši od 100 ton.

(3)  Kot določa člen 105(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009.

(4)  Črka „a“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5 zaradi zaporednega prelova v letih 2011, 2012 in 2013. Črka „c“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5, saj za stalež velja večletni načrt.

(5)  Preostale količine prelova v letih pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 1224/2009 o nadzoru, ki jih ni mogoče odbiti od drugega staleža.

(6)  Odbije se od SAN/234_3.

(7)  Na zahtevo Španije se je povračilo iz leta 2013 porazdelilo na tri leta.

---

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 872/2014

z dne 11. avgusta 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/24

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. marca 2013

o ukrepih SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) Italije leta 2004 in 2009 za SACE BT S.p.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1501)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/525/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila s pritožbo, vloženo 5. junija 2007 in evidentirano 7. junija 2007, obveščena, da je družba SACE S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: SACE) maja 2004 svoji novo ustanovljeni odvisni družbi SACE BT S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: SACE BT) dodelila začetni kapital v višini 100 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prvi ukrep). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila s pritožbo, vloženo 5. junija 2007 in evidentirano 7. junija 2007, obveščena, da je družba SACE S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: SACE) maja 2004 svoji novo ustanovljeni odvisni družbi SACE BT S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: SACE BT) dodelila začetni kapital v višini 100 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prvi ukrep).

| (2) | Z dopisom z dne 6. novembra 2009 je pritožnik predložil dodatne trditve za podporo svoji pritožbi in Komisijo obvestil o dodatnem ukrepu, in sicer pozavarovalnem kritju, ki ga je družba SACE zagotovila družbi SACE BT leta 2009 (v nadaljnjem besedilu: drugi ukrep). |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 6. novembra 2009 je pritožnik predložil dodatne trditve za podporo svoji pritožbi in Komisijo obvestil o dodatnem ukrepu, in sicer pozavarovalnem kritju, ki ga je družba SACE zagotovila družbi SACE BT leta 2009 (v nadaljnjem besedilu: drugi ukrep).

| (3) | Komisija je pri svoji predhodni preiskavi ugotovila, da je družba SACE družbi SACE BT 18. junija in 4. avgusta 2009 zagotovila dve kapitalski injekciji (v nadaljnjem besedilu: tretji ukrep oziroma četrti ukrep). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pri svoji predhodni preiskavi ugotovila, da je družba SACE družbi SACE BT 18. junija in 4. avgusta 2009 zagotovila dve kapitalski injekciji (v nadaljnjem besedilu: tretji ukrep oziroma četrti ukrep).

| (4) | Z dopisom z dne 23. februarja 2011 je Komisija Italijo obvestila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede štirih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 23. februarja 2011 je Komisija Italijo obvestila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede štirih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (5) | Sklep Komisije, da začne postopek, je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije, da začne postopek, je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih.

| (6) | Komisiji je pripombe 5. maja 2011 predložila le SACE. SACE je predložila različne podporne dokumente in ponovno predložila poslovni načrt za obdobje 2005–2008 za poslovanje s kratkoročnim zavarovanjem kreditov, ki ga je pripravila SACE s pomočjo zunanjega svetovalca KPGM in ki ga je uprava odobrila 18. maja 2004 (v nadaljnjem besedilu: začetni poslovni načrt), dopis zunanjega svetovalca z dne 7. julija 2004, ki podrobno opisuje dodatne zagotovljene storitve (v nadaljnjem besedilu: dopis svetovalca), dodatne analize, priložene poslovnemu načrtu, v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci ter trgom zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi marca 2004 (v nadaljnjem besedilu: priloge k poslovnemu načrtu), prilagojen poslovni načrt za obdobje 2005–2009, odobren 19. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: prilagojeni poslovni načrt), povzetke zapisnika uprave z dne 28. aprila 2004 in 18. maja 2004, poslovni načrt o morebitnem prevzemu družbe Assicuratrice Edile S.p.A. maja 2005 (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt za prevzem družbe Assedile), revidirani proračun za SACE BT z dne 31. marca 2009 ter poslovni načrt SACE BT za obdobje 2010–2011 z dne 4. avgusta 2009 (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt za obdobje 2010–2011). |
| --- | --- |

(6)

Komisiji je pripombe 5. maja 2011 predložila le SACE. SACE je predložila različne podporne dokumente in ponovno predložila poslovni načrt za obdobje 2005–2008 za poslovanje s kratkoročnim zavarovanjem kreditov, ki ga je pripravila SACE s pomočjo zunanjega svetovalca KPGM in ki ga je uprava odobrila 18. maja 2004 (v nadaljnjem besedilu: začetni poslovni načrt), dopis zunanjega svetovalca z dne 7. julija 2004, ki podrobno opisuje dodatne zagotovljene storitve (v nadaljnjem besedilu: dopis svetovalca), dodatne analize, priložene poslovnemu načrtu, v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci ter trgom zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi marca 2004 (v nadaljnjem besedilu: priloge k poslovnemu načrtu), prilagojen poslovni načrt za obdobje 2005–2009, odobren 19. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: prilagojeni poslovni načrt), povzetke zapisnika uprave z dne 28. aprila 2004 in 18. maja 2004, poslovni načrt o morebitnem prevzemu družbe Assicuratrice Edile S.p.A. maja 2005 (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt za prevzem družbe Assedile), revidirani proračun za SACE BT z dne 31. marca 2009 ter poslovni načrt SACE BT za obdobje 2010–2011 z dne 4. avgusta 2009 (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt za obdobje 2010–2011).

| (7) | Italija je 5. maja 2011 predložila svoj odgovor na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(7)

Italija je 5. maja 2011 predložila svoj odgovor na sklep o začetku postopka.

| (8) | Komisija je 23. junija 2011 zahtevala dodatne informacije. Dne 13. julija 2011 je potekalo srečanje z italijanskimi organi in predstavniki družbe. Po tem srečanju je bil zahtevek po informacijah, poslan 23. junija 2011, dopolnjen z dodatnimi vprašanji z razprav. Dopolnjen zahtevek po informacijah je bil poslan 4. avgusta 2011. Italija je z dopisom z dne 15. septembra 2011 predložila odgovor na zahtevek po informacijah. Priložila mu je različne podporne dokumente, vključno s povabilom k oddaji ponudbe z dne 17. decembra 2003 za svetovalne storitve pri oblikovanju poslovnega načrta za pripravo poslovnega načrta za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov na industrializiranih trgih (v nadaljnjem besedilu: povabilo k oddaji ponudbe), dodatnimi dokumenti, ki jih je pripravil zunanji svetovalec v zvezi z morebitnim prevzemom družbe Assicuratrice Edile S.p.A., ter dopisi, ki so bili upravi SACE BT predstavljeni med majem 2005 in septembrom 2008 v zvezi z različnimi priložnostmi za mednarodne prevzeme in drugimi oblikami mednarodne širitve. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 23. junija 2011 zahtevala dodatne informacije. Dne 13. julija 2011 je potekalo srečanje z italijanskimi organi in predstavniki družbe. Po tem srečanju je bil zahtevek po informacijah, poslan 23. junija 2011, dopolnjen z dodatnimi vprašanji z razprav. Dopolnjen zahtevek po informacijah je bil poslan 4. avgusta 2011. Italija je z dopisom z dne 15. septembra 2011 predložila odgovor na zahtevek po informacijah. Priložila mu je različne podporne dokumente, vključno s povabilom k oddaji ponudbe z dne 17. decembra 2003 za svetovalne storitve pri oblikovanju poslovnega načrta za pripravo poslovnega načrta za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov na industrializiranih trgih (v nadaljnjem besedilu: povabilo k oddaji ponudbe), dodatnimi dokumenti, ki jih je pripravil zunanji svetovalec v zvezi z morebitnim prevzemom družbe Assicuratrice Edile S.p.A., ter dopisi, ki so bili upravi SACE BT predstavljeni med majem 2005 in septembrom 2008 v zvezi z različnimi priložnostmi za mednarodne prevzeme in drugimi oblikami mednarodne širitve.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 25. januarja 2012 (3) zahtevala dodatne informacije. Italija je odgovor predložila 5. marca 2012. Poleg tega je priložila tudi zapisnike s sestankov uprave družbe SACE in njenega predhodnika Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE z dne 21. novembra 2003, 3. decembra 2003, 10. novembra 2004, 1. aprila 2008, 1. oktobra 2008, 28. novembra 2008, 11. februarja 2009, 1. aprila 2009, 26. maja 2009, 1. julija 2009 in 9. septembra 2009, dodatne dokumente o prevzemu družbe Assedile ter primerjavo med načrtovanimi finančnimi kazalniki v začetnem poslovnem načrtu in dejanskimi vrednostmi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 25. januarja 2012 (3) zahtevala dodatne informacije. Italija je odgovor predložila 5. marca 2012. Poleg tega je priložila tudi zapisnike s sestankov uprave družbe SACE in njenega predhodnika Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE z dne 21. novembra 2003, 3. decembra 2003, 10. novembra 2004, 1. aprila 2008, 1. oktobra 2008, 28. novembra 2008, 11. februarja 2009, 1. aprila 2009, 26. maja 2009, 1. julija 2009 in 9. septembra 2009, dodatne dokumente o prevzemu družbe Assedile ter primerjavo med načrtovanimi finančnimi kazalniki v začetnem poslovnem načrtu in dejanskimi vrednostmi.

| (10) | Ker se je Italija pri predhodni predloženi dokumentaciji osredotočila na to, da je poskušala dokazati odsotnost pomoči pri ukrepih, in ker je v dopisu z dne 21. februarja 2012 (4) zagotovila le omejene informacije o morebitnih razlogih za združljivost, če bi ukrepi bili pomoč, so službe Komisije Italijo pozvale, naj predloži dodatne elemente, ki bi lahko dokazali morebitno združljivost pomoči. |
| --- | --- |

(10)

Ker se je Italija pri predhodni predloženi dokumentaciji osredotočila na to, da je poskušala dokazati odsotnost pomoči pri ukrepih, in ker je v dopisu z dne 21. februarja 2012 (4) zagotovila le omejene informacije o morebitnih razlogih za združljivost, če bi ukrepi bili pomoč, so službe Komisije Italijo pozvale, naj predloži dodatne elemente, ki bi lahko dokazali morebitno združljivost pomoči.

| (11) | Italija je 30. marca 2012 predložila sveženj notranjih dokumentov družbe SACE, s katerimi je želela dokazati združljivost ukrepov, odobrenih leta 2009 (drugi, tretji in četrti ukrep), z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Sveženj dokumentov so večinoma sestavljali:






  (a) | zapisnik uprave z dne 10. decembra 2008 in priloge v zvezi z organizacijskimi spremembami, da se okrepi kontrola tveganja; |
| --- | --- | --- |

(11)

Italija je 30. marca 2012 predložila sveženj notranjih dokumentov družbe SACE, s katerimi je želela dokazati združljivost ukrepov, odobrenih leta 2009 (drugi, tretji in četrti ukrep), z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Sveženj dokumentov so večinoma sestavljali:

(a)

zapisnik uprave z dne 10. decembra 2008 in priloge v zvezi z organizacijskimi spremembami, da se okrepi kontrola tveganja;

| (b) | povzetek upravnih sprememb za obdobje 2009–2012; |
| --- | --- |

(b)

povzetek upravnih sprememb za obdobje 2009–2012;

| (c) | zapisnik uprave z dne 24. novembra 2011 s prilogami v zvezi s posodobitvijo poslovnega načrta za obdobje 2011–2013 in |
| --- | --- |

(c)

zapisnik uprave z dne 24. novembra 2011 s prilogami v zvezi s posodobitvijo poslovnega načrta za obdobje 2011–2013 in

| (d) | finančno poročilo za konec leta 2011. |
| --- | --- |

(d)

finančno poročilo za konec leta 2011.

II.   OPIS UKREPOV

II.1.   SACE IN NJENO SODELOVANJE PRI TRŽNIH TVEGANJIH (5)

| (12) | SACE, matična družba družbe SACE BT, je delniška družba, ki je v celoti v lasti države Italije. SACE je italijanska kreditna izvozna agencija. V začetku leta 2004 se je preoblikovala iz osebe javnega prava v delniško družbo, ki je v celoti v lasti države Italije. SACE zagotavlja zavarovanja kratkoročnih in dolgoročnih netržnih tveganj v smislu sporočila Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (6) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o izvoznih kreditih) z jamstvom države. |
| --- | --- |

(12)

SACE, matična družba družbe SACE BT, je delniška družba, ki je v celoti v lasti države Italije. SACE je italijanska kreditna izvozna agencija. V začetku leta 2004 se je preoblikovala iz osebe javnega prava v delniško družbo, ki je v celoti v lasti države Italije. SACE zagotavlja zavarovanja kratkoročnih in dolgoročnih netržnih tveganj v smislu sporočila Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (6) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o izvoznih kreditih) z jamstvom države.

| (13) | V skladu s členom 2.3 Zakonodajnega odloka št. 143 z dne 31. marca 1998 (7), v katerem je ponovno navedeno, da jamstvo, ki se uporablja za SACE v skladu z Zakonom št. 227 z dne 24. maja 1977, dejavnosti in tveganja, ki jih je mogoče zavarovati, vključno med drugim z geografsko pokritostjo, opredeli medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje („Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica“, v nadaljnjem besedilu: CIPE). CIPE se mora vsako leto najpozneje do 30. junija posvetovati o finančnih napovedih in finančnih potrebah, povezanih z določenimi tveganji, da opredeli svetovne omejitve za tveganja, ki se prevzamejo v okviru jamstva države, zlasti za jamstva, ki trajajo manj ali več kot 24 mesecev. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 2.3 Zakonodajnega odloka št. 143 z dne 31. marca 1998 (7), v katerem je ponovno navedeno, da jamstvo, ki se uporablja za SACE v skladu z Zakonom št. 227 z dne 24. maja 1977, dejavnosti in tveganja, ki jih je mogoče zavarovati, vključno med drugim z geografsko pokritostjo, opredeli medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje („Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica“, v nadaljnjem besedilu: CIPE). CIPE se mora vsako leto najpozneje do 30. junija posvetovati o finančnih napovedih in finančnih potrebah, povezanih z določenimi tveganji, da opredeli svetovne omejitve za tveganja, ki se prevzamejo v okviru jamstva države, zlasti za jamstva, ki trajajo manj ali več kot 24 mesecev.

| (14) | Leta 1997 je Komisija sprejela sporočilo o izvoznih kreditih, ki določa, da se državna pomoč ne dodeli za podporo zavarovateljem izvoznih kreditov v zvezi s tržnimi tveganji in da vodijo ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za svoja zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj na račun ali z jamstvom države, ki dokazujejo, da ne prejemajo državne pomoči pri zavarovanju tržnih tveganj. Za doseganje skladnosti s sporočilom o izvoznih kreditih se je upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) na svojem sestanku 7. julija 1998 odločil, da bo od 18. septembra 1998 prenehal z dejavnostjo na področju tržnih tveganj (ki je bila takrat opredeljena kot taka, tj. kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, povezano s 15 državami članicami Unije, v nadaljnjem besedilu: EU-15) v zvezi z neposrednimi zavarovalnimi pogodbami. |
| --- | --- |

(14)

Leta 1997 je Komisija sprejela sporočilo o izvoznih kreditih, ki določa, da se državna pomoč ne dodeli za podporo zavarovateljem izvoznih kreditov v zvezi s tržnimi tveganji in da vodijo ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za svoja zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj na račun ali z jamstvom države, ki dokazujejo, da ne prejemajo državne pomoči pri zavarovanju tržnih tveganj. Za doseganje skladnosti s sporočilom o izvoznih kreditih se je upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) na svojem sestanku 7. julija 1998 odločil, da bo od 18. septembra 1998 prenehal z dejavnostjo na področju tržnih tveganj (ki je bila takrat opredeljena kot taka, tj. kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, povezano s 15 državami članicami Unije, v nadaljnjem besedilu: EU-15) v zvezi z neposrednimi zavarovalnimi pogodbami.

| (15) | Leta 2001 so spremembe sporočila o izvoznih kreditih (8) vključevale med drugim nadomestitev seznama imen vseh držav članic iz Priloge k različici sporočila iz leta 1997 s splošnim sklicem na države članice Evropske unije, tako da zaradi prihodnje širitve Evropske unije sporočila ne bi bilo treba ponovno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Leta 2001 so spremembe sporočila o izvoznih kreditih (8) vključevale med drugim nadomestitev seznama imen vseh držav članic iz Priloge k različici sporočila iz leta 1997 s splošnim sklicem na države članice Evropske unije, tako da zaradi prihodnje širitve Evropske unije sporočila ne bi bilo treba ponovno spremeniti.

| (16) | Posledično so ob pristopu desetih držav članic 1. maja 2004 (v nadaljnjem besedilu: EU-10) netržna kratkoročna tveganja postala tržna tveganja. Zato se določbe iz sporočila o izvoznih kreditih v zvezi s tržnimi tveganji od takrat uporabljajo tudi za navedena tveganja. |
| --- | --- |

(16)

Posledično so ob pristopu desetih držav članic 1. maja 2004 (v nadaljnjem besedilu: EU-10) netržna kratkoročna tveganja postala tržna tveganja. Zato se določbe iz sporočila o izvoznih kreditih v zvezi s tržnimi tveganji od takrat uporabljajo tudi za navedena tveganja.

| (17) | Člen 6 Zakonodajnega odloka št. 269 z dne 30. septembra 2003 (ki je bil s spremembami pretvorjen v Zakon št. 326 z dne 24. novembra 2003), ki je določal pravila za preoblikovanje „Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE“ v delniško družbo (SACE S.p.A) s 1. januarjem 2004, je določil področje uporabe dejavnosti družbe, ki upošteva razvoj zadevnega trga. Zlasti člen 6.12 določa: „SACE S.p.A. lahko izvaja dejavnosti zavarovanja in jamstva tržnih tveganj, kot to opredeljujejo pravila EU. Taka dejavnost mora imeti ločeno računovodstvo v zvezi z dejavnostjo, ki ji koristi jamstvo države, ali pa mora biti za ta namen ustanovljena delniška družba. V takem primeru mora SACE S.p.A. v taki družbi sodelovati vsaj 30 % [in nekatera predhodno dodeljena sredstva] se ne morejo uporabljati za vpis njenega kapitala. [Dejavnost zavarovanja tržnih tveganj] nima ugodnosti, ki ga pomeni jamstvo države.“ |
| --- | --- |

(17)

Člen 6 Zakonodajnega odloka št. 269 z dne 30. septembra 2003 (ki je bil s spremembami pretvorjen v Zakon št. 326 z dne 24. novembra 2003), ki je določal pravila za preoblikovanje „Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE“ v delniško družbo (SACE S.p.A) s 1. januarjem 2004, je določil področje uporabe dejavnosti družbe, ki upošteva razvoj zadevnega trga. Zlasti člen 6.12 določa: „SACE S.p.A. lahko izvaja dejavnosti zavarovanja in jamstva tržnih tveganj, kot to opredeljujejo pravila EU. Taka dejavnost mora imeti ločeno računovodstvo v zvezi z dejavnostjo, ki ji koristi jamstvo države, ali pa mora biti za ta namen ustanovljena delniška družba. V takem primeru mora SACE S.p.A. v taki družbi sodelovati vsaj 30 % [in nekatera predhodno dodeljena sredstva] se ne morejo uporabljati za vpis njenega kapitala. [Dejavnost zavarovanja tržnih tveganj] nima ugodnosti, ki ga pomeni jamstvo države.“

| (18) | Po spremembah zakonodajnega okvira iz uvodnih izjav 14 do 16 se je SACE odločila, da ustanovi SACE BT. |
| --- | --- |

(18)

Po spremembah zakonodajnega okvira iz uvodnih izjav 14 do 16 se je SACE odločila, da ustanovi SACE BT.

| (19) | Za doseganje skladnosti s pravili Unije se je SACE odločila, da vzpostavi in uporablja ločeno računovodstvo za tržna tveganja (9) za obdobje med datumom, ko so zadevna tveganja samodejno postala tržna (1. maj 2004), in datumom ustanovitve SACE BT (27. maj 2004, glej preglednico 1 v uvodni izjavi 19 sklepa o začetku postopka). Na ločenih računovodskih izkazih ni bilo dodeljenega kapitala za te dejavnosti. Računovodski izkazi so bili ločeni v skladu z italijanskimi zakonodajnimi določbami. Zakoniti revizorji se na to sklicujejo tudi v letnem poročilu družbe SACE za leto 2004 in navajajo, da se je ločeno računovodstvo tržnih tveganj končalo konec leta 2004 (10). |
| --- | --- |

(19)

Za doseganje skladnosti s pravili Unije se je SACE odločila, da vzpostavi in uporablja ločeno računovodstvo za tržna tveganja (9) za obdobje med datumom, ko so zadevna tveganja samodejno postala tržna (1. maj 2004), in datumom ustanovitve SACE BT (27. maj 2004, glej preglednico 1 v uvodni izjavi 19 sklepa o začetku postopka). Na ločenih računovodskih izkazih ni bilo dodeljenega kapitala za te dejavnosti. Računovodski izkazi so bili ločeni v skladu z italijanskimi zakonodajnimi določbami. Zakoniti revizorji se na to sklicujejo tudi v letnem poročilu družbe SACE za leto 2004 in navajajo, da se je ločeno računovodstvo tržnih tveganj končalo konec leta 2004 (10).

II.2.   UPRAVIČENEC SACE BT

| (20) | Dne 27. maja 2004 (11) je bila ustanovljena SACE BT z osnovnim kapitalom v višini 100 milijonov EUR, ki ga je v celoti plačala SACE, ko je upravni odbor družbe SACE („Consiglio di Amministrazione“) 18. maja 2004 odobril začetni poslovni načrt. Poleg tega je SACE zagotovila kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) družbe SACE BT v višini 5,8 milijona EUR (12), ki je bil nato uporabljen za kritje izgub, tj. v letih 2004 in 2005 (13). Dne 3. julija 2004 je regulativni organ, in sicer italijanski nadzorni organ za zasebna zavarovanja Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, družbo SACE BT odobril kot ponudnico zavarovalniških storitev, ki je nato začela poslovati 15. oktobra 2004. |
| --- | --- |

(20)

Dne 27. maja 2004 (11) je bila ustanovljena SACE BT z osnovnim kapitalom v višini 100 milijonov EUR, ki ga je v celoti plačala SACE, ko je upravni odbor družbe SACE („Consiglio di Amministrazione“) 18. maja 2004 odobril začetni poslovni načrt. Poleg tega je SACE zagotovila kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) družbe SACE BT v višini 5,8 milijona EUR (12), ki je bil nato uporabljen za kritje izgub, tj. v letih 2004 in 2005 (13). Dne 3. julija 2004 je regulativni organ, in sicer italijanski nadzorni organ za zasebna zavarovanja Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, družbo SACE BT odobril kot ponudnico zavarovalniških storitev, ki je nato začela poslovati 15. oktobra 2004.

| (21) | Trenutno SACE BT posluje v naslednjih zavarovalniških sektorjih: sektorju zavarovanja kreditov (54 % premij leta 2011), sektorju jamstev (30 %) in drugih sektorjih zavarovanj materialne škode (13 %). |
| --- | --- |

(21)

Trenutno SACE BT posluje v naslednjih zavarovalniških sektorjih: sektorju zavarovanja kreditov (54 % premij leta 2011), sektorju jamstev (30 %) in drugih sektorjih zavarovanj materialne škode (13 %).

| (22) | V okviru sektorja zavarovanja kreditov SACE BT posluje s kratkoročnim zavarovanjem izvoznih kreditov za „tržna tveganja“ v smislu sporočila o izvoznih kreditih. Poleg tega zagotavlja zavarovanje kreditov za transakcije v Italiji (zavarovanje transakcij na področju domače trgovine). Le v manjšem delu svojega portfelja SACE BT še vedno posluje s kratkoročnimi netržnimi tveganji (glej preglednico 1). Kakor je navedeno v dokumentih, ki jih je predložila Italija, se ta dejavnost, tako kot druge dejavnosti, izvaja pod tržnimi pogoji in brez jamstva države.

  Preglednica 1


  Geografska porazdelitev tveganj zavarovanja kreditov družbe SACE BT













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 (14) | 2006 (14) | 2007 (14) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Domača, v Italiji | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Tuja – tržna | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Tuja – netržna | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

V okviru sektorja zavarovanja kreditov SACE BT posluje s kratkoročnim zavarovanjem izvoznih kreditov za „tržna tveganja“ v smislu sporočila o izvoznih kreditih. Poleg tega zagotavlja zavarovanje kreditov za transakcije v Italiji (zavarovanje transakcij na področju domače trgovine). Le v manjšem delu svojega portfelja SACE BT še vedno posluje s kratkoročnimi netržnimi tveganji (glej preglednico 1). Kakor je navedeno v dokumentih, ki jih je predložila Italija, se ta dejavnost, tako kot druge dejavnosti, izvaja pod tržnimi pogoji in brez jamstva države.

Preglednica 1

Geografska porazdelitev tveganj zavarovanja kreditov družbe SACE BT

(%)

2005 (14)

2006 (14)

2007 (14)

2008

2009

2010

2011

Domača, v Italiji

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Tuja – tržna

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Tuja – netržna

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | Poslovanje z jamstvi družbe SACE BT se je razvilo zaradi prevzema družbe Assicuratrice Edile S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: Assedile). Leta 2005 je SACE BT prevzela prvi delež, in sicer 70 % družbe. Postopek prevzema se je začel marca 2005. Assedile je bila specializirana na področju jamstev in je nudila jamstva za gradbena tveganja, svoje ime pa je januarja 2009 spremenila v SACE Surety. Po prevzemu ostalih manjših deležev SACE Surety je SACE BT postala njena edina lastnica in jo z vključitvijo združila v SACE BT (15). |
| --- | --- |

(23)

Poslovanje z jamstvi družbe SACE BT se je razvilo zaradi prevzema družbe Assicuratrice Edile S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: Assedile). Leta 2005 je SACE BT prevzela prvi delež, in sicer 70 % družbe. Postopek prevzema se je začel marca 2005. Assedile je bila specializirana na področju jamstev in je nudila jamstva za gradbena tveganja, svoje ime pa je januarja 2009 spremenila v SACE Surety. Po prevzemu ostalih manjših deležev SACE Surety je SACE BT postala njena edina lastnica in jo z vključitvijo združila v SACE BT (15).

| (24) | SACE BT je edina delničarka družbe SACE Servizi S.r.l., ki je bila ustanovljena za opravljanje storitev v zvezi s prevzemom in upravljanjem poslovnih informacij. Leta 2011 je SACE Servizi začela tudi z izterjavo kreditov za račun SACE BT. |
| --- | --- |

(24)

SACE BT je edina delničarka družbe SACE Servizi S.r.l., ki je bila ustanovljena za opravljanje storitev v zvezi s prevzemom in upravljanjem poslovnih informacij. Leta 2011 je SACE Servizi začela tudi z izterjavo kreditov za račun SACE BT.

| (25) | Oddelki, odgovorni za izvajanje notranjih revizij, obvladovanje tveganja in skladnost, so eksternalizirani matični družbi SACE (16). |
| --- | --- |

(25)

Oddelki, odgovorni za izvajanje notranjih revizij, obvladovanje tveganja in skladnost, so eksternalizirani matični družbi SACE (16).

| (26) | Drugo leto po svoji ustanovitvi je SACE BT zabeležila majhen dobiček z 0,11-odstotnim donosom iz lastniških instrumentov. Vendar je od leta 2007 (tretjega leta svojega poslovanja) beležila izgube (glej preglednico 2).

  Preglednica 2


  Donos iz lastniških instrumentov SACE BT







  (%) |
| --- | --- |
| Leto | Donos iz lastniških instrumentov |
| 2005 | – 1,51 |
| 2006 | 0,11 |
| 2007 | – 1,02 |
| 2008 | – 38,0 |
| 2009 | – 30,6 |
| 2010 | – 4,4 |
| 2011 | 0,23 |
| Vir: računovodski izkazi družbe SACE BT. |

(26)

Drugo leto po svoji ustanovitvi je SACE BT zabeležila majhen dobiček z 0,11-odstotnim donosom iz lastniških instrumentov. Vendar je od leta 2007 (tretjega leta svojega poslovanja) beležila izgube (glej preglednico 2).

Preglednica 2

Donos iz lastniških instrumentov SACE BT

(%)

Leto

Donos iz lastniških instrumentov

2005

– 1,51

2006

0,11

2007

– 1,02

2008

– 38,0

2009

– 30,6

2010

– 4,4

2011

0,23

Vir: računovodski izkazi družbe SACE BT.

| (27) | SACE BT je zabeležila bistvene izgube zlasti v letih 2008 (v višini približno 29,5 milijona EUR) in 2009 (v višini približno 34 milijonov EUR). Leta 2009 so zavarovalni zahtevki, ki jih je SACE BT izplačala, znašali 66,4 milijona EUR, kar je 42,6 % več kot leta 2008 (17). Medtem ko so glavne družbe za zavarovanje kreditov in jamstva leta 2009 zmanjšale obseg zavarovanj, je SACE BT zavarovala transakcije v skupni višini 20,4 milijarde EUR, kar je 34,2 % več v primerjavi s 15,2 milijarde EUR leta 2008. |
| --- | --- |

(27)

SACE BT je zabeležila bistvene izgube zlasti v letih 2008 (v višini približno 29,5 milijona EUR) in 2009 (v višini približno 34 milijonov EUR). Leta 2009 so zavarovalni zahtevki, ki jih je SACE BT izplačala, znašali 66,4 milijona EUR, kar je 42,6 % več kot leta 2008 (17). Medtem ko so glavne družbe za zavarovanje kreditov in jamstva leta 2009 zmanjšale obseg zavarovanj, je SACE BT zavarovala transakcije v skupni višini 20,4 milijarde EUR, kar je 34,2 % več v primerjavi s 15,2 milijarde EUR leta 2008.

| (28) | Položaj družbe se je izboljšal leta 2010, ko se je kombinirani količnik (18) zmanjšal s 163 % leta 2009 na 108 % (glej preglednico 5), in leta 2011, ko je družba zabeležila majhen dobiček (0,247 milijona EUR). |
| --- | --- |

(28)

Položaj družbe se je izboljšal leta 2010, ko se je kombinirani količnik (18) zmanjšal s 163 % leta 2009 na 108 % (glej preglednico 5), in leta 2011, ko je družba zabeležila majhen dobiček (0,247 milijona EUR).

II.3.   PRITOŽBA

| (29) | Pritožnik je trdil, da se začetni kapital v višini 100 milijonov EUR, ki ga je matična družba SACE družbi SACE BT dodelila leta 2004 (prvi ukrep), pripiše državi, da ni skladen z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji in da je nezdružljiva državna pomoč (glej uvodni izjavi 29 in 30 sklepa o začetku postopka). Dne 6. novembra 2009 je pritožnik Komisijo obvestil tudi o pozavarovanju, ki ga je SACE odobrila SACE BT, ki naj bi se pripisalo državi in ni izpolnjevalo preskusa načela vlagatelja pod tržnimi pogoji ter je zato nov ukrep pomoči, ki je nezdružljiv s členom 107 Pogodbe (drugi ukrep). |
| --- | --- |

(29)

Pritožnik je trdil, da se začetni kapital v višini 100 milijonov EUR, ki ga je matična družba SACE družbi SACE BT dodelila leta 2004 (prvi ukrep), pripiše državi, da ni skladen z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji in da je nezdružljiva državna pomoč (glej uvodni izjavi 29 in 30 sklepa o začetku postopka). Dne 6. novembra 2009 je pritožnik Komisijo obvestil tudi o pozavarovanju, ki ga je SACE odobrila SACE BT, ki naj bi se pripisalo državi in ni izpolnjevalo preskusa načela vlagatelja pod tržnimi pogoji ter je zato nov ukrep pomoči, ki je nezdružljiv s členom 107 Pogodbe (drugi ukrep).

| (30) | Pritožnik ni predložil pripomb na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(30)

Pritožnik ni predložil pripomb na sklep o začetku postopka.

II.4.   OPIS UKREPOV IZ TEGA SKLEPA

| (31) | Formalni postopek preiskave, ki ga je Komisija začela 23. februarja 2011, obravnava naslednje štiri ukrepe, ki jih je SACE odobrila SACE BT (za podrobnosti glej uvodne izjave 33 do 41 sklepa o začetku postopka):
  (a)   
  Prvi ukrep
  : dodelitev začetnega kapitala v višini 100 milijonov EUR v obliki osnovnega kapitala in kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) v višini 5,8 milijona EUR leta 2004 (19).
  (b)   
  Drugi ukrep
  : pozavarovalno kritje vrste škodnega presežkovnega pozavarovanja (20) za tržna kreditna tveganja iz leta 2009, ki je bilo dodeljeno 5. junija 2009. Drugi ukrep je SACE odobrila, ko SACE BT ni pridobila 100-odstotnega pozavarovalnega kritja od zasebnih udeležencev na trgu. Zlasti se zdi, da je SACE BT pred letom 2009 svoje pozavarovanje pridobila predvsem od zasebnih subjektov. Vendar se je SACE BT zaradi finančne krize srečevala s težavami pri obnovi svojih pozavarovalnih pogodb za leto 2009. Čeprav je SACE BT vzpostavila stik s številnimi udeleženci na trgu, je zbrala kritje le od petih zasebnih pozavarovateljev za 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja za leto 2009. Pogodbe so bile podpisane 30. januarja 2009. SACE je 16 drugim subjektom, s katerimi je vzpostavila stik, ponudila enake pogoje kot tistim, ki so ji zagotovili kritje, vendar so se odločili, da pri pozavarovalnem kritju ne bodo sodelovali. Pozavarovatelji so morali kriti del izgube, ki je presegla 5 milijonov EUR, do zneska 40 milijonov EUR. Pet zasebnih pozavarovateljev, ki so sodelovali v škodnem presežkovnem zavarovanju leta 2009, so bili: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %), in Assurisk S.A. (2,85 %). Matična družba SACE je 5. junija 2009 prevzela preostali del kritja, tj. 74,15 %, pod istimi pogoji v smislu prednostnih nalog, zmogljivosti in premij kot pet zasebnih pozavarovateljev.
  (c)   
  Tretji ukrep
  : dokapitalizacija v višini 29 milijonov EUR z dne 18. junija 2009, da se krijejo izgube, zabeležene leta 2008.
  (d)   
  Četrti ukrep
  : dokapitalizacija v višini 41 milijonov EUR z dne 4. avgusta 2009 (21). |
| --- | --- |

(31)

Formalni postopek preiskave, ki ga je Komisija začela 23. februarja 2011, obravnava naslednje štiri ukrepe, ki jih je SACE odobrila SACE BT (za podrobnosti glej uvodne izjave 33 do 41 sklepa o začetku postopka):

(a)   
  Prvi ukrep
  : dodelitev začetnega kapitala v višini 100 milijonov EUR v obliki osnovnega kapitala in kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) v višini 5,8 milijona EUR leta 2004 (19).

(b)   
  Drugi ukrep
  : pozavarovalno kritje vrste škodnega presežkovnega pozavarovanja (20) za tržna kreditna tveganja iz leta 2009, ki je bilo dodeljeno 5. junija 2009. Drugi ukrep je SACE odobrila, ko SACE BT ni pridobila 100-odstotnega pozavarovalnega kritja od zasebnih udeležencev na trgu. Zlasti se zdi, da je SACE BT pred letom 2009 svoje pozavarovanje pridobila predvsem od zasebnih subjektov. Vendar se je SACE BT zaradi finančne krize srečevala s težavami pri obnovi svojih pozavarovalnih pogodb za leto 2009. Čeprav je SACE BT vzpostavila stik s številnimi udeleženci na trgu, je zbrala kritje le od petih zasebnih pozavarovateljev za 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja za leto 2009. Pogodbe so bile podpisane 30. januarja 2009. SACE je 16 drugim subjektom, s katerimi je vzpostavila stik, ponudila enake pogoje kot tistim, ki so ji zagotovili kritje, vendar so se odločili, da pri pozavarovalnem kritju ne bodo sodelovali. Pozavarovatelji so morali kriti del izgube, ki je presegla 5 milijonov EUR, do zneska 40 milijonov EUR. Pet zasebnih pozavarovateljev, ki so sodelovali v škodnem presežkovnem zavarovanju leta 2009, so bili: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %), in Assurisk S.A. (2,85 %). Matična družba SACE je 5. junija 2009 prevzela preostali del kritja, tj. 74,15 %, pod istimi pogoji v smislu prednostnih nalog, zmogljivosti in premij kot pet zasebnih pozavarovateljev.

(c)   
  Tretji ukrep
  : dokapitalizacija v višini 29 milijonov EUR z dne 18. junija 2009, da se krijejo izgube, zabeležene leta 2008.

(d)   
  Četrti ukrep
  : dokapitalizacija v višini 41 milijonov EUR z dne 4. avgusta 2009 (21).

| (32) | Časovni načrt štirih ukrepov ter glavne odločitve in mejniki za SACE in SACE BT (kot navajajo informacije in podporni dokumenti, predloženi Komisiji) so predstavljeni v preglednici 3. Ta preglednica prikazuje tudi čas predložitve nekaterih dokumentov ali razprave o njih, in sicer dokumentov, ki so omenjeni spodaj v tem sklepu.

  Preglednica 3


  Časovni načrt štirih ukrepov ter glavnih odločitev in mejnikov za SACE in SACE BT







  21.11.2003 | — | Študija zunanjega svetovalca McKinsey v zvezi s scenariji morebitnega trga SACE. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Časovni načrt štirih ukrepov ter glavne odločitve in mejniki za SACE in SACE BT (kot navajajo informacije in podporni dokumenti, predloženi Komisiji) so predstavljeni v preglednici 3. Ta preglednica prikazuje tudi čas predložitve nekaterih dokumentov ali razprave o njih, in sicer dokumentov, ki so omenjeni spodaj v tem sklepu.

Preglednica 3

Časovni načrt štirih ukrepov ter glavnih odločitev in mejnikov za SACE in SACE BT

21.11.2003

—

Študija zunanjega svetovalca McKinsey v zvezi s scenariji morebitnega trga SACE.

17.12.2003

| — | Povabilo k oddaji ponudbe za svetovalne storitve pri oblikovanju poslovnega načrta za dejavnosti kratkoročnega zavarovanja kreditov SACE. |
| --- | --- |

—

Povabilo k oddaji ponudbe za svetovalne storitve pri oblikovanju poslovnega načrta za dejavnosti kratkoročnega zavarovanja kreditov SACE.

1.1.2004

| — | Preoblikovanje „Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE“ v delniško družbo (SACE S.p.A.). |
| --- | --- |

—

Preoblikovanje „Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE“ v delniško družbo (SACE S.p.A.).

Marec 2004

| — | Podjetje KPMG je izvedlo dodatne analize, priložene poslovnemu načrtu, v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci ter trgom zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi. |
| --- | --- |

—

Podjetje KPMG je izvedlo dodatne analize, priložene poslovnemu načrtu, v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci ter trgom zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi.

28.4.2004

| — | Izračun „prostega kapitala“ SACE. |
| --- | --- |

—

Izračun „prostega kapitala“ SACE.

1.5.2004

| — | Pristop desetih novih držav članic k Uniji. |
| --- | --- |

—

Pristop desetih novih držav članic k Uniji.

| — | Netržna kratkoročna tveganja za EU-10 postanejo tržna tveganja. |
| --- | --- |

—

Netržna kratkoročna tveganja za EU-10 postanejo tržna tveganja.

18.5.2004

| — | Podjetje KPMG upravnemu odboru SACE („Consiglio di Amministrazione“) predstavi poslovni načrt, ki vključuje glavne elemente, ki podpirajo pričakovano donosnost v obdobju 2005–2008. |
| --- | --- |

—

Podjetje KPMG upravnemu odboru SACE („Consiglio di Amministrazione“) predstavi poslovni načrt, ki vključuje glavne elemente, ki podpirajo pričakovano donosnost v obdobju 2005–2008.

| — | Upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) odobri poslovni načrt za obdobje 2005–2008 glede ustanovitve SACE BT. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) odobri poslovni načrt za obdobje 2005–2008 glede ustanovitve SACE BT.

27.5.2004

| — | Ustanovitev družbe SACE BT. |
| --- | --- |

—

Ustanovitev družbe SACE BT.

| — | Dodelitev kapitala družbi SACE BT v višini 105,8 milijona EUR (prvi ukrep). |
| --- | --- |

—

Dodelitev kapitala družbi SACE BT v višini 105,8 milijona EUR (prvi ukrep).

3.7.2004

| — | Regulativni organ ISVAP SACE BT odobri kot ponudnico zavarovalniških storitev. |
| --- | --- |

—

Regulativni organ ISVAP SACE BT odobri kot ponudnico zavarovalniških storitev.

15.10.2004

| — | Začetek poslovanja SACE BT. |
| --- | --- |

—

Začetek poslovanja SACE BT.

19.11.2004

| — | Upravni odbor SACE BT odobri prilagoditev poslovnega načrta za obdobje 2005–2009. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE BT odobri prilagoditev poslovnega načrta za obdobje 2005–2009.

Marec 2005

| — | Začetek postopka prevzema družbe Assedile (22). |
| --- | --- |

—

Začetek postopka prevzema družbe Assedile (22).

15.4.2005

| — | Zunanji svetovalec KPMG predstavi vrednotenje družbe Assedile (po pregledu podatkovne sobe). |
| --- | --- |

—

Zunanji svetovalec KPMG predstavi vrednotenje družbe Assedile (po pregledu podatkovne sobe).

| — | Razprava uprave SACE BT o morebitnem prevzemu Assedile. |
| --- | --- |

—

Razprava uprave SACE BT o morebitnem prevzemu Assedile.

18.4.2005

| — | Prva nezavezujoča ponudba družbe SACE BT za 70-odstotni delež družbe Assedile. |
| --- | --- |

—

Prva nezavezujoča ponudba družbe SACE BT za 70-odstotni delež družbe Assedile.

30.5.2005

| — | Zunanji svetovalec KPMG predstavi dodatek k vrednotenju družbe Assedile. |
| --- | --- |

—

Zunanji svetovalec KPMG predstavi dodatek k vrednotenju družbe Assedile.

30.9.2005

| — | SACE BT podpiše končno pogodbo za 70-odstotni prevzem družbe Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT podpiše končno pogodbo za 70-odstotni prevzem družbe Assedile.

19.9.2006

| — | Poslovni načrt – skupna ponudba SACE BT in Ducroire za prevzem 66-odstotnega deleža družbe KUP. |
| --- | --- |

—

Poslovni načrt – skupna ponudba SACE BT in Ducroire za prevzem 66-odstotnega deleža družbe KUP.

December 2006

| — | Poročilo zunanjega svetovalca družbi SACE BT in Ducroire o vrednotenju 66-odstotnega deleža družbe KUP. |
| --- | --- |

—

Poročilo zunanjega svetovalca družbi SACE BT in Ducroire o vrednotenju 66-odstotnega deleža družbe KUP.

Oktober 2007

| — | SACE BT in Ducroire skupaj prevzameta 66 % družbe KUP. |
| --- | --- |

—

SACE BT in Ducroire skupaj prevzameta 66 % družbe KUP.

6.3.2008

| — | SACE BT prevzame preostalih 30 % družbe Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT prevzame preostalih 30 % družbe Assedile.

30.1.2009

| — | SACE BT je uspešno pridobil 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja od petih zasebnih pozavarovateljev. |
| --- | --- |

—

SACE BT je uspešno pridobil 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja od petih zasebnih pozavarovateljev.

25.2.2009

| — | SACE BT družbi SA Ducroire z izgubo proda svoj 33-odstotni delež družbe KUP. |
| --- | --- |

—

SACE BT družbi SA Ducroire z izgubo proda svoj 33-odstotni delež družbe KUP.

26.5.2009

| — | Upravni odbor SACE odobri prenos 29 milijonov EUR družbi SACE BT. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE odobri prenos 29 milijonov EUR družbi SACE BT.

5.6.2009

| — | SACE prevzame preostalih 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja (drugi ukrep). |
| --- | --- |

—

SACE prevzame preostalih 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja za tržna kreditna tveganja (drugi ukrep).

18.6.2009

| — | Generalna skupščina delničarjev SACE BT odobri kritje izgub, zabeleženih konec leta 2008, z 29 milijonov EUR, ki jih je prenesla družba SACE (tretji ukrep), in z 0,49 milijona EUR iz rezerv organizacijskega sklada „Fondo di organizzazione“. |
| --- | --- |

—

Generalna skupščina delničarjev SACE BT odobri kritje izgub, zabeleženih konec leta 2008, z 29 milijonov EUR, ki jih je prenesla družba SACE (tretji ukrep), in z 0,49 milijona EUR iz rezerv organizacijskega sklada „Fondo di organizzazione“.

1.7.2009

| — | Upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) odobri prenos kapitala („versamento in conto capitale“) v višini 41 milijonov EUR družbi SACE BT. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE („Consiglio di Amministrazione“) odobri prenos kapitala („versamento in conto capitale“) v višini 41 milijonov EUR družbi SACE BT.

4.8.2009

| — | Generalna skupščina delničarjev SACE BT odobri prenos kapitala družbe SACE („versamento in conto capitale“) v višini 41 milijonov EUR (četrti ukrep). |
| --- | --- |

—

Generalna skupščina delničarjev SACE BT odobri prenos kapitala družbe SACE („versamento in conto capitale“) v višini 41 milijonov EUR (četrti ukrep).

| — | Upravni odbor SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) odobri poslovni načrt za obdobje 2010–2011. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) odobri poslovni načrt za obdobje 2010–2011.

7.12.2010

| — | Upravni odbor SACE BT odobri poslovni načrt za obdobje 2011–2013. |
| --- | --- |

—

Upravni odbor SACE BT odobri poslovni načrt za obdobje 2011–2013.

24.11.2011

| — | Sestanek upravnega odbora družbe SACE BT: prilagoditev poslovnega načrta za obdobje 2011–2013. |
| --- | --- |

—

Sestanek upravnega odbora družbe SACE BT: prilagoditev poslovnega načrta za obdobje 2011–2013.

23.2.2012

| — | Sestanek upravnega odbora družbe SACE BT: revizija organizacijskega modela SACE BT. |
| --- | --- |

—

Sestanek upravnega odbora družbe SACE BT: revizija organizacijskega modela SACE BT.

II.5.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (33) | V zvezi s prvim ukrepom je Komisija najprej pojasnila, da bi se pomoč lahko izključila iz dotacije začetnega kapitala, če bi se zagotovila netržnim tveganjem in/ali bi bila le prenos kapitala družbi SACE BT, ki je že bil dodeljen dejavnosti kratkoročnega zavarovanja, ki je pred tem obstajala v SACE (vključno s predhodno netržnimi tveganji, ki so se 1. maja 2004 spremenila v tržna tveganja). Komisija je opozorila, da na tej stopnji nima dovolj informacij za oceno, ali so bili ti pogoji izpolnjeni ali ne. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s prvim ukrepom je Komisija najprej pojasnila, da bi se pomoč lahko izključila iz dotacije začetnega kapitala, če bi se zagotovila netržnim tveganjem in/ali bi bila le prenos kapitala družbi SACE BT, ki je že bil dodeljen dejavnosti kratkoročnega zavarovanja, ki je pred tem obstajala v SACE (vključno s predhodno netržnimi tveganji, ki so se 1. maja 2004 spremenila v tržna tveganja). Komisija je opozorila, da na tej stopnji nima dovolj informacij za oceno, ali so bili ti pogoji izpolnjeni ali ne.

| (34) | Poleg tega je Komisija izrazila pomisleke, da je Italija ravnala tako, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal zasebni vlagatelj. Gre za tako imenovani preskus načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki izključuje obstoj prednosti za upravičenca ukrepa, če je izpolnjen.






  (a) | V zvezi s prvim ukrepom je Komisija na podlagi predloženih informacij izrazila pomisleke, da bi ocena pričakovane donosnosti SACE BT, ki je bila izvedena ob njeni ustanovitvi leta 2004, zadostovala in prepričala vlagatelja pod tržnimi pogoji, da zagotovi kapitalski prispevek. Komisija izpostavlja, da je edini poslovni načrt, ki je bil takrat predložen, le navajal napovedi za obdobje 2005–2008, povprečni donos iz lastniških instrumentov pa je leta 2008 znašal le 5 % (vključno z odbitkom v višini 1,1 milijona EUR za izravnalno rezervacijo) (23). Zdi se, da niso bile izvedene dodatne ocene potencialne rasti donosa za kritje začetnih izgub. Komisija takrat ni bila seznanjena z nobeno analizo morebitne donosnosti morebitnih prevzemov v sektorju. Italijo je pozvala, da predstavi dodatne elemente, s katerimi bi pokazala, da je bila naložba izvedena pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- | --- |

(34)

Poleg tega je Komisija izrazila pomisleke, da je Italija ravnala tako, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal zasebni vlagatelj. Gre za tako imenovani preskus načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki izključuje obstoj prednosti za upravičenca ukrepa, če je izpolnjen.

(a)

V zvezi s prvim ukrepom je Komisija na podlagi predloženih informacij izrazila pomisleke, da bi ocena pričakovane donosnosti SACE BT, ki je bila izvedena ob njeni ustanovitvi leta 2004, zadostovala in prepričala vlagatelja pod tržnimi pogoji, da zagotovi kapitalski prispevek. Komisija izpostavlja, da je edini poslovni načrt, ki je bil takrat predložen, le navajal napovedi za obdobje 2005–2008, povprečni donos iz lastniških instrumentov pa je leta 2008 znašal le 5 % (vključno z odbitkom v višini 1,1 milijona EUR za izravnalno rezervacijo) (23). Zdi se, da niso bile izvedene dodatne ocene potencialne rasti donosa za kritje začetnih izgub. Komisija takrat ni bila seznanjena z nobeno analizo morebitne donosnosti morebitnih prevzemov v sektorju. Italijo je pozvala, da predstavi dodatne elemente, s katerimi bi pokazala, da je bila naložba izvedena pod tržnimi pogoji.

| (b) | V zvezi z drugim ukrepom je Komisija na podlagi informacij, ki so jih zagotovili italijanski organi in ki prikazujejo težave pri iskanju pozavarovalnega kritja na trgu, izrazila pomisleke o tem, ali je bil drugi ukrep odobren kot prednost za družbo SACE BT. |
| --- | --- |

(b)

V zvezi z drugim ukrepom je Komisija na podlagi informacij, ki so jih zagotovili italijanski organi in ki prikazujejo težave pri iskanju pozavarovalnega kritja na trgu, izrazila pomisleke o tem, ali je bil drugi ukrep odobren kot prednost za družbo SACE BT.

| (c) | V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom je Komisija menila, da SACE BT zaradi zabeleženih izgub tega kapitala ne bi mogla zbrati na trgu. |
| --- | --- |

(c)

V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom je Komisija menila, da SACE BT zaradi zabeleženih izgub tega kapitala ne bi mogla zbrati na trgu.

| (35) | Poleg tega je Komisija navedla, da se za ukrepe, ki jih je odobrila SACE (javno podjetje), zdi, da se pripišejo državi (merilo glede državnih sredstev), vendar o tem vprašanju ni sprejela končnega stališča. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega je Komisija navedla, da se za ukrepe, ki jih je odobrila SACE (javno podjetje), zdi, da se pripišejo državi (merilo glede državnih sredstev), vendar o tem vprašanju ni sprejela končnega stališča.

| (36) | Komisija je tudi izrazila pomisleke, da v primeru, če so ti ukrepi pomoč, ukrepi ne bi bili združljivi z notranjim trgom. Zdi se, da ni pravne podlage, ki bi tako pomoč uvrščala za združljivo. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je tudi izrazila pomisleke, da v primeru, če so ti ukrepi pomoč, ukrepi ne bi bili združljivi z notranjim trgom. Zdi se, da ni pravne podlage, ki bi tako pomoč uvrščala za združljivo.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (37) | Komisija je prejela le pripombe družbe SACE. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je prejela le pripombe družbe SACE.

IV.   PRIPOMBE O SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA IN DODATNI PREDLOŽENI DOKUMENTACIJI ITALIJE IN DRUŽBE SACE

IV.1.   ODGOVORNOST

| (38) | Italija in SACE sta trdili, da se vsi štirje ukrepi, ki jih je odobrila SACE, ne pripišejo italijanski državi. V odgovoru na sklep o začetku postopka Italija obsežno citira sodbe Sodišča v zadevah Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) in SIC-RTP (26). Na zahtevo Komisije je Italija predložila seznam, ki ga je zagotovila SACE in na katerem so bili navedeni člani uprave SACE v času, ko je upravni odbor SACE sprejel vse štiri zadevne ukrepe (27). SACE je za zadevnega člana uprave navedla položaj v javni upravi, kjer je bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(38)

Italija in SACE sta trdili, da se vsi štirje ukrepi, ki jih je odobrila SACE, ne pripišejo italijanski državi. V odgovoru na sklep o začetku postopka Italija obsežno citira sodbe Sodišča v zadevah Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) in SIC-RTP (26). Na zahtevo Komisije je Italija predložila seznam, ki ga je zagotovila SACE in na katerem so bili navedeni člani uprave SACE v času, ko je upravni odbor SACE sprejel vse štiri zadevne ukrepe (27). SACE je za zadevnega člana uprave navedla položaj v javni upravi, kjer je bilo to potrebno.

| (39) | Poleg tega je v zvezi s prvim ukrepom Italija trdila, da je bila naložba v SACE BT zelo majhna v primerjavi z velikostjo SACE, kar naj bi kazalo tudi na to, da država ni imela razloga za sodelovanje pri tako majhni naložbi, ki se torej ne pripiše državi. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega je v zvezi s prvim ukrepom Italija trdila, da je bila naložba v SACE BT zelo majhna v primerjavi z velikostjo SACE, kar naj bi kazalo tudi na to, da država ni imela razloga za sodelovanje pri tako majhni naložbi, ki se torej ne pripiše državi.

| (40) | V zvezi z drugim ukrepom je Italija pojasnila, da CIPE ne sprejema odločitev o dejavnostih pozavarovanja družbe SACE (28). |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z drugim ukrepom je Italija pojasnila, da CIPE ne sprejema odločitev o dejavnostih pozavarovanja družbe SACE (28).

IV.2.   PREDNOSTNO MERILO: PRVI UKREP

| (41) | V predloženi dokumentaciji po sklepu o začetku postopka sta Italija in SACE trdili, da je bila naložba skladna s tržnimi praksami. |
| --- | --- |

(41)

V predloženi dokumentaciji po sklepu o začetku postopka sta Italija in SACE trdili, da je bila naložba skladna s tržnimi praksami.

| (42) | Italija in SACE sta predložili dodatne podporne dokumente (glej uvodne izjave 6 do 9), da sta dopolnili predhodno predloženo dokumentacijo, ki jo je večinoma sestavljal začetni poslovni načrt. V odgovoru na dodatno vprašanje Komisije je Italija sporočila tudi, da od leta 2003 ni bilo izmenjav med ISVAP in SACE/SACE BT glede napovedi družbe SACE/SACE BT o kapitalskih zahtevah in razpoložljivem kapitalu ter da v zvezi s tem nacionalni nadzorni organ ni izvedel ocen (29). |
| --- | --- |

(42)

Italija in SACE sta predložili dodatne podporne dokumente (glej uvodne izjave 6 do 9), da sta dopolnili predhodno predloženo dokumentacijo, ki jo je večinoma sestavljal začetni poslovni načrt. V odgovoru na dodatno vprašanje Komisije je Italija sporočila tudi, da od leta 2003 ni bilo izmenjav med ISVAP in SACE/SACE BT glede napovedi družbe SACE/SACE BT o kapitalskih zahtevah in razpoložljivem kapitalu ter da v zvezi s tem nacionalni nadzorni organ ni izvedel ocen (29).

| (43) | Prvič, SACE poudarja, da je donosna družba. Je družba z dobro upravo, zato ni razloga za pomisleke, da naložbe v SACE BT ni izvedla kot običajen vlagatelj. SACE je, da to dokaže, zagotovila podatke, ki kažejo, da je bila donosna v obdobju 2004–2010 z več kot 6-odstotnim donosom iz lastniških instrumentov za vsa navedena leta ter letnim količnikom izplačevanja dividend med 40 % in 95 % dobička, kar pomeni dividende v višini 2,1 milijarde EUR poleg vračila dela kapitala v višini 3,5 milijarde EUR državi kot delničarki. SACE trdi tudi, da je bila njena naložba v SACE BT naložba nerabljenega in razpoložljivega „prostega kapitala“ SACE, ki je 28. aprila 2004 znašal približno 250 milijonov EUR (30). Poleg tega SACE trdi, da je bila višina kapitala zanemarljiva v primerjavi s sredstvi in dobički, ki jih ustvari SACE (znesek, vložen v SACE BT leta 2004, je znašal le 1,2 % lastniškega kapitala SACE in 20 % čistega dobička SACE leta 2004) (31). |
| --- | --- |

(43)

Prvič, SACE poudarja, da je donosna družba. Je družba z dobro upravo, zato ni razloga za pomisleke, da naložbe v SACE BT ni izvedla kot običajen vlagatelj. SACE je, da to dokaže, zagotovila podatke, ki kažejo, da je bila donosna v obdobju 2004–2010 z več kot 6-odstotnim donosom iz lastniških instrumentov za vsa navedena leta ter letnim količnikom izplačevanja dividend med 40 % in 95 % dobička, kar pomeni dividende v višini 2,1 milijarde EUR poleg vračila dela kapitala v višini 3,5 milijarde EUR državi kot delničarki. SACE trdi tudi, da je bila njena naložba v SACE BT naložba nerabljenega in razpoložljivega „prostega kapitala“ SACE, ki je 28. aprila 2004 znašal približno 250 milijonov EUR (30). Poleg tega SACE trdi, da je bila višina kapitala zanemarljiva v primerjavi s sredstvi in dobički, ki jih ustvari SACE (znesek, vložen v SACE BT leta 2004, je znašal le 1,2 % lastniškega kapitala SACE in 20 % čistega dobička SACE leta 2004) (31).

| (44) | V tem okviru je Italija pojasnila tudi, da družbi SACE posredno osebno jamstvo države ni koristilo, temveč je bilo tako jamstvo namenjeno kot posredno osebno jamstvo nasprotni stranki SACE. V zvezi s tem je Italija poudarila, da posredno osebno jamstvo ni bilo zahtevano v obdobju 2004–2010 in da država v tem obdobju ni izvedla plačil v korist SACE (32). |
| --- | --- |

(44)

V tem okviru je Italija pojasnila tudi, da družbi SACE posredno osebno jamstvo države ni koristilo, temveč je bilo tako jamstvo namenjeno kot posredno osebno jamstvo nasprotni stranki SACE. V zvezi s tem je Italija poudarila, da posredno osebno jamstvo ni bilo zahtevano v obdobju 2004–2010 in da država v tem obdobju ni izvedla plačil v korist SACE (32).

| (45) | Drugič, SACE je trdila, da je bil cilj naložbe razpršitev tveganj, ki jih je zavarovala skupina SACE (v smislu geografskega in sektorskega kritja). Kritje kreditnih tveganj s strani skupine SACE, ki je bilo prej omejeno na netržne države, bi se tako razširilo v Italijo in na področje tveganj tržnih izvoznih kreditov (kratkoročna tveganja znotraj OECD). Poleg tega bi se obseg poslovanja razširil na druge vrste poslovanja, kot to izkoriščajo trije največji zasebni udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(45)

Drugič, SACE je trdila, da je bil cilj naložbe razpršitev tveganj, ki jih je zavarovala skupina SACE (v smislu geografskega in sektorskega kritja). Kritje kreditnih tveganj s strani skupine SACE, ki je bilo prej omejeno na netržne države, bi se tako razširilo v Italijo in na področje tveganj tržnih izvoznih kreditov (kratkoročna tveganja znotraj OECD). Poleg tega bi se obseg poslovanja razširil na druge vrste poslovanja, kot to izkoriščajo trije največji zasebni udeleženci na trgu.

| (46) | Tretjič, SACE je trdila tudi, da so na trgu obstajale bistvene neizkoriščene priložnosti za novega udeleženca na trgu, kot je SACE BT. Ta trditev je bila analizirana pred naložbo. Zlasti ima domači italijanski trg bistveno manjšo stopnjo prodora zavarovanja kreditov v primerjavi z drugimi velikimi evropskimi trgi. Poleg tega se je ponudila možnost poslovanja na trgih EU-10, kjer glavnih udeležencev na trgu zavarovanja kreditov takrat še ni bilo. Pred naložbo je zunanji svetovalec podrobno analiziral priložnosti na trgu. |
| --- | --- |

(46)

Tretjič, SACE je trdila tudi, da so na trgu obstajale bistvene neizkoriščene priložnosti za novega udeleženca na trgu, kot je SACE BT. Ta trditev je bila analizirana pred naložbo. Zlasti ima domači italijanski trg bistveno manjšo stopnjo prodora zavarovanja kreditov v primerjavi z drugimi velikimi evropskimi trgi. Poleg tega se je ponudila možnost poslovanja na trgih EU-10, kjer glavnih udeležencev na trgu zavarovanja kreditov takrat še ni bilo. Pred naložbo je zunanji svetovalec podrobno analiziral priložnosti na trgu.

| (47) | SACE je trdila tudi, da se donos iz lastniških instrumentov SACE BT ne more primerjati s povprečjem na trgu, saj je bila SACE BT zagonska družba, druge družbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov pa so že bile uveljavljene na trgu. |
| --- | --- |

(47)

SACE je trdila tudi, da se donos iz lastniških instrumentov SACE BT ne more primerjati s povprečjem na trgu, saj je bila SACE BT zagonska družba, druge družbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov pa so že bile uveljavljene na trgu.

| (48) | SACE je trdila, da je ob ustanovitvi SACE BT leta 2004 za vstop na trg kratkoročnih izvoznih kreditov uprava pričakovala zadostno donosnost, ki bi bila dosežena s kapitalom, vloženim v okviru strategije treh stebrov  (33), in se zanašala na notranjo rast poslovanja z zavarovanjem kreditov (zagonskega značaja, za katerega začetni poslovni načrt vsebuje štiriletno napoved) za prvi steber, na pomožne dejavnosti (druge vrste zavarovanj ali storitev) zavarovanja kreditov v Italiji (razpršitev v smislu poslovnih dejavnosti), ki bi lahko vključevale prevzeme drugih družb, za drugi steber in na geografsko širitev s prevzemi družb, ki poslujejo v tujini (geografska razpršitev), za tretji steber. |
| --- | --- |

(48)

SACE je trdila, da je ob ustanovitvi SACE BT leta 2004 za vstop na trg kratkoročnih izvoznih kreditov uprava pričakovala zadostno donosnost, ki bi bila dosežena s kapitalom, vloženim v okviru strategije treh stebrov  (33), in se zanašala na notranjo rast poslovanja z zavarovanjem kreditov (zagonskega značaja, za katerega začetni poslovni načrt vsebuje štiriletno napoved) za prvi steber, na pomožne dejavnosti (druge vrste zavarovanj ali storitev) zavarovanja kreditov v Italiji (razpršitev v smislu poslovnih dejavnosti), ki bi lahko vključevale prevzeme drugih družb, za drugi steber in na geografsko širitev s prevzemi družb, ki poslujejo v tujini (geografska razpršitev), za tretji steber.

| (49) | Po navedbah družbe SACE je tako strategijo podpirala analiza zunanjega svetovalca (34). |
| --- | --- |

(49)

Po navedbah družbe SACE je tako strategijo podpirala analiza zunanjega svetovalca (34).

| (50) | Po trditvah SACE bi moralo biti razvidno, da gospodarske in finančne napovedi leta 2004 niso mogle vključevati ali predvidevati učinkov prihodnjih prevzemov, ki so bili izvedeni v prihodnjih letih (35). Povedano z drugimi besedami, napovedi so temeljile izključno na notranji rasti SACE BT na italijanskem trgu zavarovanja kreditov (prvi steber, omenjen v uvodni izjavi 48) (36). |
| --- | --- |

(50)

Po trditvah SACE bi moralo biti razvidno, da gospodarske in finančne napovedi leta 2004 niso mogle vključevati ali predvidevati učinkov prihodnjih prevzemov, ki so bili izvedeni v prihodnjih letih (35). Povedano z drugimi besedami, napovedi so temeljile izključno na notranji rasti SACE BT na italijanskem trgu zavarovanja kreditov (prvi steber, omenjen v uvodni izjavi 48) (36).

| (51) | Ker je bila družba v zagonu, se je matična družba odločila, da bo v enem znesku vložila več kapitala v fazi zagona. Italija trdi, da je ta pristop primerljiv s pristopom skladov zasebnega kapitala, ki vnaprej vložijo denar za morebitne transakcije, za katere bi se vseeno morale uporabljati neodvisne ocene in bi morale biti skladne s predhodno določeno strategijo (37). |
| --- | --- |

(51)

Ker je bila družba v zagonu, se je matična družba odločila, da bo v enem znesku vložila več kapitala v fazi zagona. Italija trdi, da je ta pristop primerljiv s pristopom skladov zasebnega kapitala, ki vnaprej vložijo denar za morebitne transakcije, za katere bi se vseeno morale uporabljati neodvisne ocene in bi morale biti skladne s predhodno določeno strategijo (37).

| (52) | Poleg tega je Italija trdila, da, tudi če je začetni načrt vključeval le donosnost za prvi steber poslovanja, sta bila druga stebra poslovanja takrat omenjena oziroma se je o njiju razpravljalo. Omenjena sta bila že v dopisu z dne 17. decembra 2003, v katerem je bil svetovalec pozvan, da pripravi ponudbo za oblikovanje poslovnega načrta za kratkoročno dejavnost SACE (38). Zlasti v povabilu k oddaji ponudbe zunanjemu svetovalcu je SACE zahtevala predstavitev omejenega števila scenarijev (največ dveh), ki bi predvidevali endogeno rast SACE z uporabo lastnih virov in sredstev ter sodelovanje z drugimi udeleženci, italijanskimi ali tujimi, ki bi lahko vključevalo različne možnosti, kot so sodelovanje z enim največjih subjektov na trgu, sodelovanje s sekundarnim udeležencem (tj. CESCE – Španija, OND – Belgija) in sodelovanje z italijanskim udeležencem, ki posluje v drugem tržnem segmentu ali v drugem finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega je Italija trdila, da, tudi če je začetni načrt vključeval le donosnost za prvi steber poslovanja, sta bila druga stebra poslovanja takrat omenjena oziroma se je o njiju razpravljalo. Omenjena sta bila že v dopisu z dne 17. decembra 2003, v katerem je bil svetovalec pozvan, da pripravi ponudbo za oblikovanje poslovnega načrta za kratkoročno dejavnost SACE (38). Zlasti v povabilu k oddaji ponudbe zunanjemu svetovalcu je SACE zahtevala predstavitev omejenega števila scenarijev (največ dveh), ki bi predvidevali endogeno rast SACE z uporabo lastnih virov in sredstev ter sodelovanje z drugimi udeleženci, italijanskimi ali tujimi, ki bi lahko vključevalo različne možnosti, kot so sodelovanje z enim največjih subjektov na trgu, sodelovanje s sekundarnim udeležencem (tj. CESCE – Španija, OND – Belgija) in sodelovanje z italijanskim udeležencem, ki posluje v drugem tržnem segmentu ali v drugem finančnem sektorju.

| (53) | V zvezi z možnimi odnosi s tretjimi stranmi se je od svetovalca zahtevalo, da poudari morebitne prednosti, ki izhajajo iz skupnih tehnologij in strokovnega znanja, ekonomij obsega, specializacij ter integracije dejavnosti, ki so višje in nižje v prodajni verigi. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z možnimi odnosi s tretjimi stranmi se je od svetovalca zahtevalo, da poudari morebitne prednosti, ki izhajajo iz skupnih tehnologij in strokovnega znanja, ekonomij obsega, specializacij ter integracije dejavnosti, ki so višje in nižje v prodajni verigi.

| (54) | SACE je trdila, da je upravni odbor o takih možnostih začel razpravljati približno v času ustanovitve SACE BT. Da bi dodatno podprla navedeno trditev, je SACE zagotovila predhodni opis sodelovanja z OND (Belgija) in CESCE (Španija), ki ga je pripravila 5. marca 2004, tj. pred odobritvijo prvega ukrepa (39). |
| --- | --- |

(54)

SACE je trdila, da je upravni odbor o takih možnostih začel razpravljati približno v času ustanovitve SACE BT. Da bi dodatno podprla navedeno trditev, je SACE zagotovila predhodni opis sodelovanja z OND (Belgija) in CESCE (Španija), ki ga je pripravila 5. marca 2004, tj. pred odobritvijo prvega ukrepa (39).

| (55) | Da se zagotovi podlaga za širitev na druge trge in vrste poslovanja v prihodnosti, je marca 2004 svetovalec družbi SACE zagotovil podrobno analizo udeležencev na trgu, ki poslujejo v drugih poslovnih segmentih v Italiji (storitvah na področju poslovnih informacij in izterjavi kreditov) ter v segmentu zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi (40), in določanja referenčnih meril tržnih praks (večinoma glavnih udeležencev na trgu) v smislu stroškov (tj. za zagotavljanje poslovnih informacij, za izterjavo kreditov), časovnega okvirja poslovnih dejavnosti, večkratno analizo oblikovanja cen v zvezi z nedavnimi prevzemi v sektorju zagotavljanja poslovnih informacij in določanje referenčnih meril najboljših tržnih praks, ki se za take obravnavajo zaradi njihovega vodilnega položaja v zadevnem tržnem segmentu, v smislu operativnih poslovnih rešitev. |
| --- | --- |

(55)

Da se zagotovi podlaga za širitev na druge trge in vrste poslovanja v prihodnosti, je marca 2004 svetovalec družbi SACE zagotovil podrobno analizo udeležencev na trgu, ki poslujejo v drugih poslovnih segmentih v Italiji (storitvah na področju poslovnih informacij in izterjavi kreditov) ter v segmentu zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi (40), in določanja referenčnih meril tržnih praks (večinoma glavnih udeležencev na trgu) v smislu stroškov (tj. za zagotavljanje poslovnih informacij, za izterjavo kreditov), časovnega okvirja poslovnih dejavnosti, večkratno analizo oblikovanja cen v zvezi z nedavnimi prevzemi v sektorju zagotavljanja poslovnih informacij in določanje referenčnih meril najboljših tržnih praks, ki se za take obravnavajo zaradi njihovega vodilnega položaja v zadevnem tržnem segmentu, v smislu operativnih poslovnih rešitev.

| (56) | Italija opozarja, da se je strategija za prevzem začela oblikovati manj kot eno leto po začetku poslovanja SACE BT (prva nezavezujoča ponudba SACE BT za 70-odstotni delež družbe Assedile je bila pripravljena 18. aprila 2005, celoten proces pa se je začel marca 2005, pet mesecev po začetku poslovanja SACE BT). Poleg tega je Italija Komisiji predložila različna sporočila o nadaljnjih možnostih za prevzeme (41), ki so bila upravnemu odboru SACE BT predstavljena v obdobju 2006–2008 (vsa so bila podprta z vrednotenji zunanjih svetovalcev, postopkom skrbnega pregleda itn., čeprav jih večina ni bila uspešnih iz številnih razlogov). |
| --- | --- |

(56)

Italija opozarja, da se je strategija za prevzem začela oblikovati manj kot eno leto po začetku poslovanja SACE BT (prva nezavezujoča ponudba SACE BT za 70-odstotni delež družbe Assedile je bila pripravljena 18. aprila 2005, celoten proces pa se je začel marca 2005, pet mesecev po začetku poslovanja SACE BT). Poleg tega je Italija Komisiji predložila različna sporočila o nadaljnjih možnostih za prevzeme (41), ki so bila upravnemu odboru SACE BT predstavljena v obdobju 2006–2008 (vsa so bila podprta z vrednotenji zunanjih svetovalcev, postopkom skrbnega pregleda itn., čeprav jih večina ni bila uspešnih iz številnih razlogov).

Finančne napovedi

| (57) | V povabilu k oddaji ponudbe za svetovalne storitve je SACE zahtevala finančne napovedi za tri leta vnaprej, in sicer za obdobje 2005–2007. SACE je med drugim zahtevala količinsko opredelitev finančnih virov (tj. kapitalizacijo), ki so potrebni za razvoj kratkoročnih dejavnosti in pričakovane donosnosti (tj. donosnost vloženega kapitala) (42). |
| --- | --- |

(57)

V povabilu k oddaji ponudbe za svetovalne storitve je SACE zahtevala finančne napovedi za tri leta vnaprej, in sicer za obdobje 2005–2007. SACE je med drugim zahtevala količinsko opredelitev finančnih virov (tj. kapitalizacijo), ki so potrebni za razvoj kratkoročnih dejavnosti in pričakovane donosnosti (tj. donosnost vloženega kapitala) (42).

| (58) | SACE je trdila, da možnosti za prevzem še niso bile jasne in da njihovo vrednotenje še ni bilo na voljo, zato je začetni poslovni načrt previdno temeljil le na prvem stebru poslovanja (notranja rast poslovanja z zavarovanjem kreditov). Načrtovana donosnost, tudi če omejena, saj ni vključevala strategij za prevzem, je bila še vedno pozitivna od leta 2007 (tretje polno leto poslovanja) (43) in od leta 2006, če se upoštevajo sinergije z matično družbo (tj. SACE) (drugo polno leto poslovanja). |
| --- | --- |

(58)

SACE je trdila, da možnosti za prevzem še niso bile jasne in da njihovo vrednotenje še ni bilo na voljo, zato je začetni poslovni načrt previdno temeljil le na prvem stebru poslovanja (notranja rast poslovanja z zavarovanjem kreditov). Načrtovana donosnost, tudi če omejena, saj ni vključevala strategij za prevzem, je bila še vedno pozitivna od leta 2007 (tretje polno leto poslovanja) (43) in od leta 2006, če se upoštevajo sinergije z matično družbo (tj. SACE) (drugo polno leto poslovanja).

| (59) | Poleg tega je že novembra 2004, le mesec po začetku poslovanja SACE BT, uprava (44) razpravljala o prilagoditvi poslovnega načrta za obdobje 2005–2009 (45) (prilagojeni poslovni načrt), ki je vseboval analizo poslovanja družbe SACE BT ob začetku poslovanja, nove predpostavke za njen razvoj, gospodarsko-finančne simulacije in scenarije razvoja. Priložen dopis upravi jasno določa širitev poslovanja na trg jamstev in opis scenarija razvoja v zvezi z možnostmi zunanje rasti v sektorjih, ki pomenijo možnosti za sinergije z dejavnostjo SACE BT, da se ponovno uskladi donosnost vseh kapitalskih naložb v SACE BT s tržnimi referenčnimi merili. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je že novembra 2004, le mesec po začetku poslovanja SACE BT, uprava (44) razpravljala o prilagoditvi poslovnega načrta za obdobje 2005–2009 (45) (prilagojeni poslovni načrt), ki je vseboval analizo poslovanja družbe SACE BT ob začetku poslovanja, nove predpostavke za njen razvoj, gospodarsko-finančne simulacije in scenarije razvoja. Priložen dopis upravi jasno določa širitev poslovanja na trg jamstev in opis scenarija razvoja v zvezi z možnostmi zunanje rasti v sektorjih, ki pomenijo možnosti za sinergije z dejavnostjo SACE BT, da se ponovno uskladi donosnost vseh kapitalskih naložb v SACE BT s tržnimi referenčnimi merili.

| (60) | Zlasti so bili v prilagojenem poslovnem načrtu izrecno omenjeni različni stebri razvoja poslovanja v prihodnosti: notranja rast pri poslovanju z zavarovanjem kreditov (prvi steber, glej uvodno izjavo 48), širitev na druge poslovne segmente v Italiji (drugi steber, glej uvodno izjavo 48) in zunanja rast z opombo, da bo še „dodatno oblikovana“ (drugi in tretji steber, glej uvodno izjavo 48), odvisno od dejavnosti ciljne družbe. Zahtevani kapital za prvi steber je bil ocenjen na 40,3 milijona EUR. V zvezi z drugim stebrom je bila podrobno opredeljena le endogena širitev v poslovanje z jamstvi („cauzioni“), vključno z ločenimi finančnimi napovedmi za navedeno vrsto poslovanja in ocenjenim kapitalom v višini 3,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(60)

Zlasti so bili v prilagojenem poslovnem načrtu izrecno omenjeni različni stebri razvoja poslovanja v prihodnosti: notranja rast pri poslovanju z zavarovanjem kreditov (prvi steber, glej uvodno izjavo 48), širitev na druge poslovne segmente v Italiji (drugi steber, glej uvodno izjavo 48) in zunanja rast z opombo, da bo še „dodatno oblikovana“ (drugi in tretji steber, glej uvodno izjavo 48), odvisno od dejavnosti ciljne družbe. Zahtevani kapital za prvi steber je bil ocenjen na 40,3 milijona EUR. V zvezi z drugim stebrom je bila podrobno opredeljena le endogena širitev v poslovanje z jamstvi („cauzioni“), vključno z ločenimi finančnimi napovedmi za navedeno vrsto poslovanja in ocenjenim kapitalom v višini 3,7 milijona EUR.

| (61) | Dodana je bila tudi podrobnejša analiza pričakovane donosnosti glede na dodeljeni kapital za poslovanje z zavarovanjem kreditov in jamstvi: povprečni donos iz lastniških instrumentov za prvi dve vrsti izdelkov (zavarovanja kreditov in jamstva – „cauzioni“) na potrebni kapital v višini 44 milijonov EUR je bil ocenjen na 12,5 % (s 40,3 milijona EUR oziroma 12,1 % le za poslovanje z zavarovanjem kreditov) (46). V dokumentu je bilo navedeno, da je bila analiza predhodna in da bo dodatno dopolnjena po pripravi ponovnega poslovnega načrta za regulativne namene (po pričakovanjih februarja/marca 2005). |
| --- | --- |

(61)

Dodana je bila tudi podrobnejša analiza pričakovane donosnosti glede na dodeljeni kapital za poslovanje z zavarovanjem kreditov in jamstvi: povprečni donos iz lastniških instrumentov za prvi dve vrsti izdelkov (zavarovanja kreditov in jamstva – „cauzioni“) na potrebni kapital v višini 44 milijonov EUR je bil ocenjen na 12,5 % (s 40,3 milijona EUR oziroma 12,1 % le za poslovanje z zavarovanjem kreditov) (46). V dokumentu je bilo navedeno, da je bila analiza predhodna in da bo dodatno dopolnjena po pripravi ponovnega poslovnega načrta za regulativne namene (po pričakovanjih februarja/marca 2005).

| (62) | Glede na prilagojeni načrt naj bi načrtovani dobički leta 2008 znašali 4,8 milijona EUR, ocenjeni povprečni donos iz lastniških instrumentov na celotni kapital pa naj bi leta 2009 dosegel 4,4 %. |
| --- | --- |

(62)

Glede na prilagojeni načrt naj bi načrtovani dobički leta 2008 znašali 4,8 milijona EUR, ocenjeni povprečni donos iz lastniških instrumentov na celotni kapital pa naj bi leta 2009 dosegel 4,4 %.

| (63) | Italija je v svoji predloženi dokumentaciji z dne 15. septembra 2011 in 5. marca 2012 zagotovila izračun „vključene predhodne“ donosnosti, ki ga je pripravila SACE in ki vključuje sinergije in prevzema družb KUP in Assedile (glej preglednico 4). Pri izvedbi take analize je Italija upoštevala predhodna vrednotenja, ki so bila na voljo v različnih obdobjih: ob pripravi začetnega poslovnega načrta, ko se je obravnaval in ocenjeval 70-odstotni delež družbe Assedile ter ko se je obravnaval in ocenjeval 100-odstotni prevzem družbe Assedile in 33-odstotni prevzem družbe KUP. Pričakovane sinergije zaradi prevzema so trenutno navedene ločeno na dnu preglednice. V taki analizi se ne upoštevajo začeti in ocenjeni prevzemi, ki niso končani. Vsak presežek kapitala, ki ni bil potreben za prevzeme iz uvodne izjave 56 pred njihovo opredelitvijo in oceno, se dodeli finančni moči poslovanja z zavarovanjem kreditov (prvi steber).

  Preglednica 4


  Izračun „vključene predhodne“ donosnosti družbe SACE | Referenčno leto | Višina kapitala
  (v mio. EUR) | Dobiček po pričakovanih davkih v referenčnem letu
  (v mio. EUR) | Donos iz lastniških instrumentov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stanje na dan 18. maja 2004 |
| | Finančna moč poslovanja z zavarovanjem kreditov glede na začetni poslovni načrt maja 2004 | 2008 | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| „Vključena predhodna“ donosnost po prevzemu 70-odstotnega deleža družbe Assedile |
| | Prevzem družbe Assedile (48) | 2009 | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | Finančna moč po prevzemu družbe Assedile | 2008 | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| „Vključena predhodna“ donosnost po prevzemu 100-odstotnega deleža družbe Assedile in 33-odstotnega deleža družbe KUP |
| | Prevzem družbe Assedile (70 % + 30 %) | 2009 | 41,7 | 3,9 | 9,4 % |
| | Prevzem družbe KUP (33 %) (49) | 2011 | 13,3 | 1,2 | 8,7 % |
| | Finančna moč po prevzemih družbe Assedile in KUP | 2008 | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| „Vključena predhodna“ donosnost po prevzemih in prihodkih od sinergij |
| | Sinergije SACE BT/SACE | | | 1,9 | |
| | Sinergije SACE BT/Assedile | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

Italija je v svoji predloženi dokumentaciji z dne 15. septembra 2011 in 5. marca 2012 zagotovila izračun „vključene predhodne“ donosnosti, ki ga je pripravila SACE in ki vključuje sinergije in prevzema družb KUP in Assedile (glej preglednico 4). Pri izvedbi take analize je Italija upoštevala predhodna vrednotenja, ki so bila na voljo v različnih obdobjih: ob pripravi začetnega poslovnega načrta, ko se je obravnaval in ocenjeval 70-odstotni delež družbe Assedile ter ko se je obravnaval in ocenjeval 100-odstotni prevzem družbe Assedile in 33-odstotni prevzem družbe KUP. Pričakovane sinergije zaradi prevzema so trenutno navedene ločeno na dnu preglednice. V taki analizi se ne upoštevajo začeti in ocenjeni prevzemi, ki niso končani. Vsak presežek kapitala, ki ni bil potreben za prevzeme iz uvodne izjave 56 pred njihovo opredelitvijo in oceno, se dodeli finančni moči poslovanja z zavarovanjem kreditov (prvi steber).

Preglednica 4

Izračun „vključene predhodne“ donosnosti družbe SACE

Referenčno leto

Višina kapitala

(v mio. EUR)

Dobiček po pričakovanih davkih v referenčnem letu

(v mio. EUR)

Donos iz lastniških instrumentov

Stanje na dan 18. maja 2004

Finančna moč poslovanja z zavarovanjem kreditov glede na začetni poslovni načrt maja 2004

2008

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

„Vključena predhodna“ donosnost po prevzemu 70-odstotnega deleža družbe Assedile

Prevzem družbe Assedile (48)

2009

27

2,7

10,2 %

Finančna moč po prevzemu družbe Assedile

2008

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

„Vključena predhodna“ donosnost po prevzemu 100-odstotnega deleža družbe Assedile in 33-odstotnega deleža družbe KUP

Prevzem družbe Assedile (70 % + 30 %)

2009

41,7

3,9

9,4 %

Prevzem družbe KUP (33 %) (49)

2011

13,3

1,2

8,7 %

Finančna moč po prevzemih družbe Assedile in KUP

2008

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

„Vključena predhodna“ donosnost po prevzemih in prihodkih od sinergij

Sinergije SACE BT/SACE

1,9

Sinergije SACE BT/Assedile

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | Italija je stopnji donosa, ki jo je navedel pritožnik (11,5-odstotni donos iz lastniških instrumentov), nasprotovala in trdila, da bi zasebni vlagatelj v zvezi s stopnjo donosa zahteval podobno naložbo (v nadaljnjem besedilu: zahtevana stopnja donosa). Italija meni, da je bil vzorec družb, za katerega je bil izračunan donos iz lastniških instrumentov, nereprezentativen ter da je bilo obdobje, za katero je bil izračunan donos iz lastniških instrumentov, neustrezno. SACE je navedla, da bi bilo treba ustrezno stopnjo donosa poslovanja z zavarovanjem kreditov v Italiji ugotoviti na podlagi povprečne donosnosti družb, ki poslujejo v Italiji, tj. Coface Italy (Viscontea Coface) in Euler Hermes SIAC, v obdobju 1998–2003, ki bi na podlagi netehtanega povprečja znašala 10,25 %. SACE je pojasnila, da je bila družba Atradius (Italija) izvzeta iz izračunov, saj je v obravnavanem obdobju kazala nestanovitnost, ki je bistveno vplivala na rezultate v taki meri, da so kazali negativno referenčno merilo (– 2,4 % v primeru uporabe vzorca netehtanega povprečja) (50). |
| --- | --- |

(64)

Italija je stopnji donosa, ki jo je navedel pritožnik (11,5-odstotni donos iz lastniških instrumentov), nasprotovala in trdila, da bi zasebni vlagatelj v zvezi s stopnjo donosa zahteval podobno naložbo (v nadaljnjem besedilu: zahtevana stopnja donosa). Italija meni, da je bil vzorec družb, za katerega je bil izračunan donos iz lastniških instrumentov, nereprezentativen ter da je bilo obdobje, za katero je bil izračunan donos iz lastniških instrumentov, neustrezno. SACE je navedla, da bi bilo treba ustrezno stopnjo donosa poslovanja z zavarovanjem kreditov v Italiji ugotoviti na podlagi povprečne donosnosti družb, ki poslujejo v Italiji, tj. Coface Italy (Viscontea Coface) in Euler Hermes SIAC, v obdobju 1998–2003, ki bi na podlagi netehtanega povprečja znašala 10,25 %. SACE je pojasnila, da je bila družba Atradius (Italija) izvzeta iz izračunov, saj je v obravnavanem obdobju kazala nestanovitnost, ki je bistveno vplivala na rezultate v taki meri, da so kazali negativno referenčno merilo (– 2,4 % v primeru uporabe vzorca netehtanega povprečja) (50).

| (65) | Vendar je Italija zagovarjala zahtevano stopnjo donosa, ki temelji na stopnji tehtanega povprečja. V predloženi dokumentaciji Italije je SACE tehtano povprečje stopnje donosa iz lastniških instrumentov v obdobju 1998–2003 družb Coface Italije in Euler Hermes SAIC izračunala s tehtanjem njunih povprečnih donosov iz lastniških instrumentov v tem obdobju s tehtanim odstotkom obračunanih bruto premij za njihovo poslovanje z zavarovanjem kreditov za isto obdobje. Tako izračunana stopnja donosa bi znašala 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Vendar je Italija zagovarjala zahtevano stopnjo donosa, ki temelji na stopnji tehtanega povprečja. V predloženi dokumentaciji Italije je SACE tehtano povprečje stopnje donosa iz lastniških instrumentov v obdobju 1998–2003 družb Coface Italije in Euler Hermes SAIC izračunala s tehtanjem njunih povprečnih donosov iz lastniških instrumentov v tem obdobju s tehtanim odstotkom obračunanih bruto premij za njihovo poslovanje z zavarovanjem kreditov za isto obdobje. Tako izračunana stopnja donosa bi znašala 8,7 %.

| (66) | Italija trdi, da razlika med ocenjeno stopnjo donosa pri uporabi netehtanih in tehtanih povprečij, tj. med 10,25 % in 8,7 %, ni dovolj velika, da bi bistveno vplivala na odločitev srednjeročnega ali dolgoročnega vlagatelja. Kljub temu je Italija menila, da je primernejše uporabiti tehtano povprečje donosa iz lastniških instrumentov, kot je opisano zgoraj, iz naslednjih dveh razlogov (51):






  (a) | izračun tehtanega povprečja je boljša metoda od izračuna netehtanega povprečja, saj bolje prikazuje zahtevano stopnjo donosa v sektorju z dvema udeležencema z bistvenimi razlikami v smislu donosa med udeleženci in med leti ter bistvene razlike v prometu med dvema udeležencema (52); |
| --- | --- | --- |

(66)

Italija trdi, da razlika med ocenjeno stopnjo donosa pri uporabi netehtanih in tehtanih povprečij, tj. med 10,25 % in 8,7 %, ni dovolj velika, da bi bistveno vplivala na odločitev srednjeročnega ali dolgoročnega vlagatelja. Kljub temu je Italija menila, da je primernejše uporabiti tehtano povprečje donosa iz lastniških instrumentov, kot je opisano zgoraj, iz naslednjih dveh razlogov (51):

(a)

izračun tehtanega povprečja je boljša metoda od izračuna netehtanega povprečja, saj bolje prikazuje zahtevano stopnjo donosa v sektorju z dvema udeležencema z bistvenimi razlikami v smislu donosa med udeleženci in med leti ter bistvene razlike v prometu med dvema udeležencema (52);

| (b) | kot osnovo za tehtanje je Italija uporabila obračunane bruto premije v poslovanju z zavarovanjem kreditov zato, da je izvedla primerjavo heterogenega vzorca z dejavnostjo nove družbe SACE BT iz leta 2004 (družba je začela poslovati z zavarovanjem kreditov in je svoje poslovanje šele pozneje razširila na druge dejavnosti). Poslovanje z zavarovanjem jamstev („ramo cauzioni“) je bilo izključeno iz osnove za izračun, saj je zanj značilna drugačna dinamika kot za poslovanje z zavarovanjem kreditov. Leta 2004 je z jamstvi poslovala le družba Coface (53). |
| --- | --- |

(b)

kot osnovo za tehtanje je Italija uporabila obračunane bruto premije v poslovanju z zavarovanjem kreditov zato, da je izvedla primerjavo heterogenega vzorca z dejavnostjo nove družbe SACE BT iz leta 2004 (družba je začela poslovati z zavarovanjem kreditov in je svoje poslovanje šele pozneje razširila na druge dejavnosti). Poslovanje z zavarovanjem jamstev („ramo cauzioni“) je bilo izključeno iz osnove za izračun, saj je zanj značilna drugačna dinamika kot za poslovanje z zavarovanjem kreditov. Leta 2004 je z jamstvi poslovala le družba Coface (53).

| (67) | Italija je trdila tudi, da bi izračun zahtevane stopnje donosa na osnovi skupnih premij (tj. brez omejevanja le na premije za zavarovanje kreditov, kot je omenjeno zgoraj) znašal 9,5 %. |
| --- | --- |

(67)

Italija je trdila tudi, da bi izračun zahtevane stopnje donosa na osnovi skupnih premij (tj. brez omejevanja le na premije za zavarovanje kreditov, kot je omenjeno zgoraj) znašal 9,5 %.

IV.3.   PREDNOSTNO MERILO: DRUGI UKREP

| (68) | SACE trdi, da je na ukrep vplivalo upoštevanje dobička ter da je v skladu s tržnimi praksami ustrezal dejavnosti pozavarovanja. Poudarja, da so bili glavni pogoji pozavarovalnega kritja, ki ga je SACE zagotovila SACE BT leta 2009, enaki pogojem, s katerimi so se nekaj mesecev pred tem strinjali zasebni pozavarovatelji (glej uvodno izjavo 31). Naknadno se lahko sklene, da je bil ugoden le za matično družbo SACE, ki je prejela 1,56 milijona EUR (54) prihodka od premij, saj SACE BT ni uporabila pozavarovanja za kritje predhodno določenega škodnega presežka. |
| --- | --- |

(68)

SACE trdi, da je na ukrep vplivalo upoštevanje dobička ter da je v skladu s tržnimi praksami ustrezal dejavnosti pozavarovanja. Poudarja, da so bili glavni pogoji pozavarovalnega kritja, ki ga je SACE zagotovila SACE BT leta 2009, enaki pogojem, s katerimi so se nekaj mesecev pred tem strinjali zasebni pozavarovatelji (glej uvodno izjavo 31). Naknadno se lahko sklene, da je bil ugoden le za matično družbo SACE, ki je prejela 1,56 milijona EUR (54) prihodka od premij, saj SACE BT ni uporabila pozavarovanja za kritje predhodno določenega škodnega presežka.

| (69) | Poleg tega Italija zatrjuje, da na ravni kapitalskih zahtev („requisito patrimoniale“), ki so bile takrat izračunane v skladu s predlogom o Solventnosti 2 leta 2009 (tehnične specifikacije četrte faze količinske študije učinka (QIS4)), drugi ukrep ni zmanjšal kapitalskih zahtev družbe SACE BT. Zlasti kritje škodnega presežka ni prinašalo ugodnosti, saj ni priznano v okviru standardne enačbe, ki jo SACE BT uporablja kot metodo za količinsko opredeljevanje kapitalskih zahtev. V zvezi z učinkom na absorpcijo kapitala („assorbimento di capitale“) je Italija pojasnila, da po opredelitvi vse oblike pozavarovanja vplivajo na raven kapitala, vključno s pozavarovanjem v obliki kritja škodnega presežka (55). Komisija je 4. januarja 2012 od Italije posebej zahtevala, da navede vrednost kapitalske olajšave na ravni SACE BT po pozavarovanju škodnega presežka, ki je bilo leta 2009 sklenjeno s SACE. Italija zahtevanih informacij ni predložila, temveč ponovila, da pozavarovanje škodnega presežka ne ustvarja olajšave v smislu nadzornih kapitalskih zahtev („requisiti patrimoniali di vigilanza“) (56). |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega Italija zatrjuje, da na ravni kapitalskih zahtev („requisito patrimoniale“), ki so bile takrat izračunane v skladu s predlogom o Solventnosti 2 leta 2009 (tehnične specifikacije četrte faze količinske študije učinka (QIS4)), drugi ukrep ni zmanjšal kapitalskih zahtev družbe SACE BT. Zlasti kritje škodnega presežka ni prinašalo ugodnosti, saj ni priznano v okviru standardne enačbe, ki jo SACE BT uporablja kot metodo za količinsko opredeljevanje kapitalskih zahtev. V zvezi z učinkom na absorpcijo kapitala („assorbimento di capitale“) je Italija pojasnila, da po opredelitvi vse oblike pozavarovanja vplivajo na raven kapitala, vključno s pozavarovanjem v obliki kritja škodnega presežka (55). Komisija je 4. januarja 2012 od Italije posebej zahtevala, da navede vrednost kapitalske olajšave na ravni SACE BT po pozavarovanju škodnega presežka, ki je bilo leta 2009 sklenjeno s SACE. Italija zahtevanih informacij ni predložila, temveč ponovila, da pozavarovanje škodnega presežka ne ustvarja olajšave v smislu nadzornih kapitalskih zahtev („requisiti patrimoniali di vigilanza“) (56).

| (70) | Vendar je SACE trdila (57), da je eden od glavnih namenov pozavarovanja povečati zmogljivost cedenta za podpisovanje nadaljnjih pogodb. |
| --- | --- |

(70)

Vendar je SACE trdila (57), da je eden od glavnih namenov pozavarovanja povečati zmogljivost cedenta za podpisovanje nadaljnjih pogodb.

| (71) | V zvezi z uporabo odstopne klavzule, določene v sporočilu o izvoznih kreditih (58), je Italija trdila, da je menila, da je dodeljevanje javne podpore temu sektorju neprimerno, in se odločila, da ne bo uporabila odstopne klavzule (59). SACE je menila, da je zahteva Komisije po predložitvi informacij, ki bi lahko dokazale pomanjkanje kritja na trgu za izvoznike, nerelevantna (60). |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z uporabo odstopne klavzule, določene v sporočilu o izvoznih kreditih (58), je Italija trdila, da je menila, da je dodeljevanje javne podpore temu sektorju neprimerno, in se odločila, da ne bo uporabila odstopne klavzule (59). SACE je menila, da je zahteva Komisije po predložitvi informacij, ki bi lahko dokazale pomanjkanje kritja na trgu za izvoznike, nerelevantna (60).

IV.4.   PREDNOSTNO MERILO: TRETJI IN ČETRTI UKREP

| (72) | SACE trdi, da je s sprejetjem tretjega in četrtega ukrepa želela SACE BT zagotoviti položaj „finančnega ravnovesja“, da se zagotovi solventnost podjetja v skladu z omejitvami, ki jih določa zakonodajni okvir. Ko bi bila solventnost družbe SACE BT zagotovljena, bi se lahko dosegla zadostna raven donosnosti (61). Poleg tega SACE izpostavlja, da so v letih 2008 in 2009 mnogi zasebni italijanski konkurenti SACE BT zabeležili izgube. To je sprožilo posredovanje njihovih delničarjev, ki so prispevali s pomembnimi kapitalskimi injekcijami (na mednarodni ravni je Natixis dvakrat dokapitaliziral družbo Coface, in sicer leta 2009 in na začetku leta 2010, Coface pa je leta 2009 zabeležila izgubo v višini 163 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(72)

SACE trdi, da je s sprejetjem tretjega in četrtega ukrepa želela SACE BT zagotoviti položaj „finančnega ravnovesja“, da se zagotovi solventnost podjetja v skladu z omejitvami, ki jih določa zakonodajni okvir. Ko bi bila solventnost družbe SACE BT zagotovljena, bi se lahko dosegla zadostna raven donosnosti (61). Poleg tega SACE izpostavlja, da so v letih 2008 in 2009 mnogi zasebni italijanski konkurenti SACE BT zabeležili izgube. To je sprožilo posredovanje njihovih delničarjev, ki so prispevali s pomembnimi kapitalskimi injekcijami (na mednarodni ravni je Natixis dvakrat dokapitaliziral družbo Coface, in sicer leta 2009 in na začetku leta 2010, Coface pa je leta 2009 zabeležila izgubo v višini 163 milijonov EUR).

| (73) | Čeprav je gospodarska kriza vplivala na pravzaprav vse udeležence na trgu, SACE opozarja tudi, da je kriza zelo slabo vplivala zlasti na SACE BT. V zvezi s tem SACE trdi, da je bila družba SACE BT še vedno v zagonski fazi. Zato SACE BT ni mogla uporabiti „sredstev, dodeljenih izravnalnim rezervacijam“ („riserva di perequazione“) (62) za soočanje z gospodarskimi in finančnimi izrednimi razmerami, saj ta rezerva še ni bila vzpostavljena. Vsi drugi glavni konkurenti družbe SACE BT, vključno z družbo Coface, so lahko v tej gospodarski krizi izkoristili to rezervo. |
| --- | --- |

(73)

Čeprav je gospodarska kriza vplivala na pravzaprav vse udeležence na trgu, SACE opozarja tudi, da je kriza zelo slabo vplivala zlasti na SACE BT. V zvezi s tem SACE trdi, da je bila družba SACE BT še vedno v zagonski fazi. Zato SACE BT ni mogla uporabiti „sredstev, dodeljenih izravnalnim rezervacijam“ („riserva di perequazione“) (62) za soočanje z gospodarskimi in finančnimi izrednimi razmerami, saj ta rezerva še ni bila vzpostavljena. Vsi drugi glavni konkurenti družbe SACE BT, vključno z družbo Coface, so lahko v tej gospodarski krizi izkoristili to rezervo.

| (74) | V odgovoru na zahtevo Komisije v sklepu o začetku postopka, da se zagotovijo ocenjeni stroški za SACE, če bi prodala ali likvidirala SACE BT, je SACE trdila, da je likvidacija SACE BT zgolj teoretična možnost, ki je trenutno ni mogoče izvesti. Glavni razlogi, na katere se je SACE sklicevala, so: (i) pomanjkanje takojšnih ugodnosti za SACE kot delničarko, saj bi likvidacija le jasneje opredelila negativne rezultate v okviru takratnih zelo neželenih okoliščin na trgu in bi bistveno škodovala ugledu SACE; (ii) možnost, da bi si trgi naveden ukrep razlagali kot likvidnostno krizo znotraj SACE; (iii) visoka verjetnost, da prodajna cena ne bi bila ustrezna (63). V odgovoru na ločeno zahtevo Komisije glede izpostavljenosti SACE v zvezi s SACE BT v času pred odobritvijo drugega, tretjega in četrtega ukrepa je Italija navedla, da so bile obveznosti do družbe SACE v višini 2,09 milijona EUR teoretično v nevarnosti, če bi SACE BT leta 2009 prenehala poslovati in če bi se njena sredstva likvidirala. Italija je nakazala, da je bilo čisto stanje med sredstvi in obveznostmi do SACE za leto 2008 pozitivno in je znašalo 8,43 milijona EUR (64), kar pomeni, da bi v smislu čiste vrednosti družba SACE dolgovala denar družbi SACE BT. |
| --- | --- |

(74)

V odgovoru na zahtevo Komisije v sklepu o začetku postopka, da se zagotovijo ocenjeni stroški za SACE, če bi prodala ali likvidirala SACE BT, je SACE trdila, da je likvidacija SACE BT zgolj teoretična možnost, ki je trenutno ni mogoče izvesti. Glavni razlogi, na katere se je SACE sklicevala, so: (i) pomanjkanje takojšnih ugodnosti za SACE kot delničarko, saj bi likvidacija le jasneje opredelila negativne rezultate v okviru takratnih zelo neželenih okoliščin na trgu in bi bistveno škodovala ugledu SACE; (ii) možnost, da bi si trgi naveden ukrep razlagali kot likvidnostno krizo znotraj SACE; (iii) visoka verjetnost, da prodajna cena ne bi bila ustrezna (63). V odgovoru na ločeno zahtevo Komisije glede izpostavljenosti SACE v zvezi s SACE BT v času pred odobritvijo drugega, tretjega in četrtega ukrepa je Italija navedla, da so bile obveznosti do družbe SACE v višini 2,09 milijona EUR teoretično v nevarnosti, če bi SACE BT leta 2009 prenehala poslovati in če bi se njena sredstva likvidirala. Italija je nakazala, da je bilo čisto stanje med sredstvi in obveznostmi do SACE za leto 2008 pozitivno in je znašalo 8,43 milijona EUR (64), kar pomeni, da bi v smislu čiste vrednosti družba SACE dolgovala denar družbi SACE BT.

| (75) | SACE je navedla, da mora uporaba načela vlagatelja pod tržnimi pogoji upoštevati tudi zakonodajne omejitve. [...] (65) Poleg tega SACE trdi, da se vlagatelj ne osredotoča le na donosnost naložbe, temveč upošteva tudi druge vidike, kot sta zaščita javnega ugleda skupine ali preusmeritev svojih poslovnih dejavnosti (66). |
| --- | --- |

(75)

SACE je navedla, da mora uporaba načela vlagatelja pod tržnimi pogoji upoštevati tudi zakonodajne omejitve. [...] (65) Poleg tega SACE trdi, da se vlagatelj ne osredotoča le na donosnost naložbe, temveč upošteva tudi druge vidike, kot sta zaščita javnega ugleda skupine ali preusmeritev svojih poslovnih dejavnosti (66).

| (76) | Italija je trdila, da je bil znesek v višini 70 milijonov EUR (tretji in četrti ukrep) del kapitalskih potreb, ki jih je maja 2009 ugotovil oddelek za obvladovanje tveganja (67) in ki so potrebne za izpolnjevanje bodočih zahtev Solventnosti 2 (68)
   (69). Ta simulacija je temeljila na revidiranem proračunu za leto 2009. |
| --- | --- |

(76)

Italija je trdila, da je bil znesek v višini 70 milijonov EUR (tretji in četrti ukrep) del kapitalskih potreb, ki jih je maja 2009 ugotovil oddelek za obvladovanje tveganja (67) in ki so potrebne za izpolnjevanje bodočih zahtev Solventnosti 2 (68)
   (69). Ta simulacija je temeljila na revidiranem proračunu za leto 2009.

| (77) | Po trditvah družbe SACE so bile odločitve za dokapitalizacijo SACE BT sprejete ob upoštevanju pričakovane ponovne donosnosti in finančne rentabilnosti leta 2011 (70). |
| --- | --- |

(77)

Po trditvah družbe SACE so bile odločitve za dokapitalizacijo SACE BT sprejete ob upoštevanju pričakovane ponovne donosnosti in finančne rentabilnosti leta 2011 (70).

| (78) | Po navedbah Italije je SACE BT od leta 2009 zelo preobrazila organizacijo, upravljanje in poslovne procese, kar je obnovilo dolgoročno rentabilnost družbe in ji omogočilo, da ponovno doseže raven donosnosti leta 2011, kar je pred napovedmi iz poslovnega načrta za obdobje 2011–2013. Zaradi spreminjajočih se pogojev v gospodarstvu in tržnih pogojev je bil poslovni načrt družbe SACE BT za obdobje 2011–2013 posodobljen tako, da je upošteval trenutno krizo in določal številne pobude za dodatno izboljšanje donosnosti (glej preglednico 5). Prilagojeni poslovni načrt za obdobje 2011–2013 je upravni odbor SACE BT odobril 24. novembra 2011. Zapisnik sestanka uprave z dne 24. novembra 2011 (tj. dve leti po kapitalskih injekcijah) se nanaša na postopno rast donosnosti (kot se meri v smislu donosa iz lastniških instrumentov), da se doseže povprečje sektorja.

  Preglednica 5


  Finančni cilji SACE BT iz poslovnega načrta za obdobje 2010–2011 in prilagojenega načrta za obdobje 2011–2013 | Dejanski | Načrtovani v poslovnem načrtu za obdobje 2010–2011, ki ga je uprava odobrila 4. avgusta 2009 (72) | Načrtovani v prilagojenem poslovnem načrtu za obdobje 2011–2013, ki ga je uprava odobrila 24. novembra 2011 (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| v mio. EUR | 2008 (71) | 2009 | 2010 | Revidirani proračun
  2009 | Poslovni načrt
  2010 | Poslovni načrt
  2011 | 2011
  Načrtovani | 2012
  Načrtovani | 2013
  Načrtovani |
| Obračunane bruto premije (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehnični stroški zavarovanj za SACE („Sinistri di competenza“) | – 70,6 | – 104,9 | – 59,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Splošni odhodki | – 36,1 | – 38,2 | – 37,3 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehnični rezultat pred pozavarovanjem | – 63,0 | – 60,0 | 18,2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehnični rezultat po pozavarovanju | – 39,3 | – 56,4 | 5,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodki pred davkom | – 39,5 | – 47,3 | – 4,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisti prihodek | – 29,5 | – 34,1 | – 4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | [...] | [...] | [...] |
| Donos iz lastniških instrumentov pred davkom (v %) (75) | n. r. | – 41,7 % | – 4,4 % | n. r. | n. r. | n. r. | [...] | [...] | [...] |
| Donos iz lastniških instrumentov po davku (v %) (76) | – 38,0 % | – 30,6 % | – 4,4 % | n. r. | n. r. | n. r. | [...] | [...] | [...] |
| Škodna razmerja (v %) | 131,0 % | 119 % | 67 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroškovna razmerja (v %) | 44,6 % | 43 % | 41 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Združena razmerja (v %) | 175,6 % | 163 % | 108 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(78)

Po navedbah Italije je SACE BT od leta 2009 zelo preobrazila organizacijo, upravljanje in poslovne procese, kar je obnovilo dolgoročno rentabilnost družbe in ji omogočilo, da ponovno doseže raven donosnosti leta 2011, kar je pred napovedmi iz poslovnega načrta za obdobje 2011–2013. Zaradi spreminjajočih se pogojev v gospodarstvu in tržnih pogojev je bil poslovni načrt družbe SACE BT za obdobje 2011–2013 posodobljen tako, da je upošteval trenutno krizo in določal številne pobude za dodatno izboljšanje donosnosti (glej preglednico 5). Prilagojeni poslovni načrt za obdobje 2011–2013 je upravni odbor SACE BT odobril 24. novembra 2011. Zapisnik sestanka uprave z dne 24. novembra 2011 (tj. dve leti po kapitalskih injekcijah) se nanaša na postopno rast donosnosti (kot se meri v smislu donosa iz lastniških instrumentov), da se doseže povprečje sektorja.

Preglednica 5

Finančni cilji SACE BT iz poslovnega načrta za obdobje 2010–2011 in prilagojenega načrta za obdobje 2011–2013

Dejanski

Načrtovani v poslovnem načrtu za obdobje 2010–2011, ki ga je uprava odobrila 4. avgusta 2009 (72)

Načrtovani v prilagojenem poslovnem načrtu za obdobje 2011–2013, ki ga je uprava odobrila 24. novembra 2011 (73)

v mio. EUR

2008 (71)

2009

2010

Revidirani proračun

2009

Poslovni načrt

2010

Poslovni načrt

2011

2011

Načrtovani

2012

Načrtovani

2013

Načrtovani

Obračunane bruto premije (74)

99,7

95,2

94,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehnični stroški zavarovanj za SACE („Sinistri di competenza“)

– 70,6

– 104,9

– 59,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Splošni odhodki

– 36,1

– 38,2

– 37,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehnični rezultat pred pozavarovanjem

– 63,0

– 60,0

18,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehnični rezultat po pozavarovanju

– 39,3

– 56,4

5,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodki pred davkom

– 39,5

– 47,3

– 4,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti prihodek

– 29,5

– 34,1

– 4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

[...]

[...]

[...]

Donos iz lastniških instrumentov pred davkom (v %) (75)

n. r.

– 41,7 %

– 4,4 %

n. r.

n. r.

n. r.

[...]

[...]

[...]

Donos iz lastniških instrumentov po davku (v %) (76)

– 38,0 %

– 30,6 %

– 4,4 %

n. r.

n. r.

n. r.

[...]

[...]

[...]

Škodna razmerja (v %)

131,0 %

119 %

67 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroškovna razmerja (v %)

44,6 %

43 %

41 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Združena razmerja (v %)

175,6 %

163 %

108 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (79) | V zadnji predloženi dokumentaciji z dne 30. marca 2012 je Italija ponovila, da se ukrepi ne pripišejo državi in da so skladni z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Najprej je Italija pojasnila, da so bile te odločitve sprejete znotraj skupine, da se zaščiti ugled skupine. Poleg tega je Italija trdila, da SACE posluje kot udeleženec na trgu in vlaga svoja sredstva v razvoj svojega poslovanja ter se pri tem v nobenem primeru ne zanaša na javno podporo. V krizi je matična družba SACE ostala donosna in razdelila dividende državi. Zato je Italija trdila, da se družbi SACE ni zdelo potrebno oblikovati načrta prestrukturiranja, ki bi se predložil Komisiji v skladu s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) (77). Tudi nacionalni nadzorni organ ISVAP ni nasprotoval dokapitalizaciji SACE BT ali zahteval posebnih postopkov. Italija je nazadnje opozorila tudi na svojo oceno, da bi bilo takrat zelo težko najti morebitnega kupca za SACE BT. |
| --- | --- |

(79)

V zadnji predloženi dokumentaciji z dne 30. marca 2012 je Italija ponovila, da se ukrepi ne pripišejo državi in da so skladni z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Najprej je Italija pojasnila, da so bile te odločitve sprejete znotraj skupine, da se zaščiti ugled skupine. Poleg tega je Italija trdila, da SACE posluje kot udeleženec na trgu in vlaga svoja sredstva v razvoj svojega poslovanja ter se pri tem v nobenem primeru ne zanaša na javno podporo. V krizi je matična družba SACE ostala donosna in razdelila dividende državi. Zato je Italija trdila, da se družbi SACE ni zdelo potrebno oblikovati načrta prestrukturiranja, ki bi se predložil Komisiji v skladu s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) (77). Tudi nacionalni nadzorni organ ISVAP ni nasprotoval dokapitalizaciji SACE BT ali zahteval posebnih postopkov. Italija je nazadnje opozorila tudi na svojo oceno, da bi bilo takrat zelo težko najti morebitnega kupca za SACE BT.

| (80) | Italija trdi, da krize družbe SACE BT niso povzročili notranji procesi, spremembe povpraševanja ali drugi dejavniki, ki bi pomenili spremenitev poslovnega modela ali posledično prestrukturiranje, temveč bistveno povečanje zahtevkov, ki jih je sprožila kriza. Italija trdi, da se je SACE zaradi takega položaja samostojno in v skladu s perspektivo udeleženca na trgu odločila zagotoviti dodatni kapital in uvesti potrebne spremembe v organizaciji in upravi. |
| --- | --- |

(80)

Italija trdi, da krize družbe SACE BT niso povzročili notranji procesi, spremembe povpraševanja ali drugi dejavniki, ki bi pomenili spremenitev poslovnega modela ali posledično prestrukturiranje, temveč bistveno povečanje zahtevkov, ki jih je sprožila kriza. Italija trdi, da se je SACE zaradi takega položaja samostojno in v skladu s perspektivo udeleženca na trgu odločila zagotoviti dodatni kapital in uvesti potrebne spremembe v organizaciji in upravi.

IV.5.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (81) | Italija in SACE sta večino svojih pripomb na sklep o začetku postopka posvetili zatrjevanju, da so ukrepi v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, da se ne pripišejo državi in da zato ne vključujejo pomoči. Če bi Komisija kljub temu ugotovila, da so ti ukrepi državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je SACE trdila, da bi bilo treba te ukrepe prepoznati in razglasiti za združljive z notranjim trgom (78). V zvezi z drugim ukrepom SACE meni, da so pomisleki Komisije o združljivosti pomoči le špekulativni (79). V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom je SACE ponovila, da bi se v vsakem primeru lahko priznala za združljiva z notranjim trgom v okviru člena 107(3)(b) Pogodbe na podlagi sporočil, ki jih navaja Komisija (80). |
| --- | --- |

(81)

Italija in SACE sta večino svojih pripomb na sklep o začetku postopka posvetili zatrjevanju, da so ukrepi v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, da se ne pripišejo državi in da zato ne vključujejo pomoči. Če bi Komisija kljub temu ugotovila, da so ti ukrepi državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je SACE trdila, da bi bilo treba te ukrepe prepoznati in razglasiti za združljive z notranjim trgom (78). V zvezi z drugim ukrepom SACE meni, da so pomisleki Komisije o združljivosti pomoči le špekulativni (79). V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom je SACE ponovila, da bi se v vsakem primeru lahko priznala za združljiva z notranjim trgom v okviru člena 107(3)(b) Pogodbe na podlagi sporočil, ki jih navaja Komisija (80).

V.   OCENA UKREPOV

V.1.   OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) POGODBE

| (82) | Treba je proučiti, ali so štirje ukrepi iz oddelka II.4 državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot določa člen 107(1) Pogodbe, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami, razen če ta določa drugače. |
| --- | --- |

(82)

Treba je proučiti, ali so štirje ukrepi iz oddelka II.4 državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot določa člen 107(1) Pogodbe, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami, razen če ta določa drugače.

| (83) | Da je ukrep državna pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: mora se pripisati državi, financirajo ga države članice in državna sredstva, mora dodeljevati selektivno prednost, ki pomeni ugodnosti za nekatera podjetja ali proizvodnjo določenega blaga, in mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter lahko prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(83)

Da je ukrep državna pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: mora se pripisati državi, financirajo ga države članice in državna sredstva, mora dodeljevati selektivno prednost, ki pomeni ugodnosti za nekatera podjetja ali proizvodnjo določenega blaga, in mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter lahko prizadene trgovino med državami članicami.

| (84) | Ti pogoji so kumulativni, kar pomeni, da morajo biti izpolnjeni vsi, da je ukrep državna pomoč. To pomeni, da se zadevni ukrep ne more obravnavati kot državna pomoč, če eden od pogojev ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(84)

Ti pogoji so kumulativni, kar pomeni, da morajo biti izpolnjeni vsi, da je ukrep državna pomoč. To pomeni, da se zadevni ukrep ne more obravnavati kot državna pomoč, če eden od pogojev ni izpolnjen.

| (85) | V uvodni izjavi 61 sklepa o začetku postopka je Komisija navedla, da del ukrepov, ki bi izpolnili enega od naslednjih pogojev, ne bi pomenili pomoči:






  (a) | kapital/pozavarovanje koristi netržnim tveganjem (v nasprotju s tržnimi tveganji) (prvo merilo za izključenost), saj seveda ni trga za ta tveganja in zato državna podpora ne bi izkrivljala konkurence med zavarovalnicami, tako da bi se opredeljevanje pomoči lahko izključilo, in |
| --- | --- | --- |

(85)

V uvodni izjavi 61 sklepa o začetku postopka je Komisija navedla, da del ukrepov, ki bi izpolnili enega od naslednjih pogojev, ne bi pomenili pomoči:

(a)

kapital/pozavarovanje koristi netržnim tveganjem (v nasprotju s tržnimi tveganji) (prvo merilo za izključenost), saj seveda ni trga za ta tveganja in zato državna podpora ne bi izkrivljala konkurence med zavarovalnicami, tako da bi se opredeljevanje pomoči lahko izključilo, in

| (b) | znesek dotacije kapitala družbi SACE BT, ki je že bil implicitno dodeljen (spremenjenim) tržnim tveganjem znotraj družbe SACE (ker bi tak kapital, prenesen na SACE BT z dejavnostmi, ki jih je družba že podpirala znotraj SACE, pomenil nadaljevanje iste dejavnosti z enakim kapitalom v drugi pravni obliki. Prenos navedenega kapitala tako ne bi pomenil prednosti za te dejavnosti in pomoč bi se lahko izključila – drugo merilo za izključenost). |
| --- | --- |

(b)

znesek dotacije kapitala družbi SACE BT, ki je že bil implicitno dodeljen (spremenjenim) tržnim tveganjem znotraj družbe SACE (ker bi tak kapital, prenesen na SACE BT z dejavnostmi, ki jih je družba že podpirala znotraj SACE, pomenil nadaljevanje iste dejavnosti z enakim kapitalom v drugi pravni obliki. Prenos navedenega kapitala tako ne bi pomenil prednosti za te dejavnosti in pomoč bi se lahko izključila – drugo merilo za izključenost).

| (86) | V zvezi z drugim merilom za izključenost je SACE potrdila, da netržnim tveganjem, ki so se spremenila v tržna tveganja pred ustanovitvijo SACE BT, ni bil dodeljen kapital v zvezi z državami članicami EU-10 (81). To je skladno s trditvijo, ki jo ponavlja Italija, da je bila družba zagonsko podjetje (glej tudi uvodne izjave 96 do 100). |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z drugim merilom za izključenost je SACE potrdila, da netržnim tveganjem, ki so se spremenila v tržna tveganja pred ustanovitvijo SACE BT, ni bil dodeljen kapital v zvezi z državami članicami EU-10 (81). To je skladno s trditvijo, ki jo ponavlja Italija, da je bila družba zagonsko podjetje (glej tudi uvodne izjave 96 do 100).

| (87) | V zvezi s prvim merilom za izključenost je SACE v odgovoru na zahtevo Komisije, da opredeli ločevanje tržnih in netržnih tveganj (82), odgovorila, da so netržne dejavnosti v SACE BT zelo majhne (83). Poleg tega je Italija trdila, da SACE BT upravlja netržna tveganja pod tržnimi pogoji in brez jamstva države ter da zanje ne veljajo pragovi, ki jih CIPE vsako leto določi za netržna tveganja, ki trajajo manj kot 24 mesecev (84). |
| --- | --- |

(87)

V zvezi s prvim merilom za izključenost je SACE v odgovoru na zahtevo Komisije, da opredeli ločevanje tržnih in netržnih tveganj (82), odgovorila, da so netržne dejavnosti v SACE BT zelo majhne (83). Poleg tega je Italija trdila, da SACE BT upravlja netržna tveganja pod tržnimi pogoji in brez jamstva države ter da zanje ne veljajo pragovi, ki jih CIPE vsako leto določi za netržna tveganja, ki trajajo manj kot 24 mesecev (84).

| (88) | Komisija opozarja, da sporočilo o izvoznih kreditih določa, da morajo države članice, ki želijo subvencionirati svoja netržna tveganja, uporabljati ločeno računovodstvo, ki zagotavlja, da pomoč ni namenjena tržnim tveganjem. V tem primeru noben ukrep SACE ni bil osredotočen posebej na podpiranje majhnih dejavnosti netržnih tveganj. Italija ne oporeka temu, da je želela pomagati netržnim tveganjem, in meni, da so bili vsi ukrepi SACE BT odobreni družbi kot celoti (in ne eni določeni dejavnosti) in pod tržnimi pogoji. Italija ne nasprotuje temu, da so vsi ti ukrepi analizirani v okviru preskusa načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, da se ugotovi prisotnost prednosti. |
| --- | --- |

(88)

Komisija opozarja, da sporočilo o izvoznih kreditih določa, da morajo države članice, ki želijo subvencionirati svoja netržna tveganja, uporabljati ločeno računovodstvo, ki zagotavlja, da pomoč ni namenjena tržnim tveganjem. V tem primeru noben ukrep SACE ni bil osredotočen posebej na podpiranje majhnih dejavnosti netržnih tveganj. Italija ne oporeka temu, da je želela pomagati netržnim tveganjem, in meni, da so bili vsi ukrepi SACE BT odobreni družbi kot celoti (in ne eni določeni dejavnosti) in pod tržnimi pogoji. Italija ne nasprotuje temu, da so vsi ti ukrepi analizirani v okviru preskusa načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, da se ugotovi prisotnost prednosti.

| (89) | Komisija se zato strinja z Italijo in SACE, da se izključenosti iz poglavij 4.1.1 in 4.1.2 sklepa o začetku postopka v tej zadevi ne uporabljajo. Zato se pomoč (dela) štirih ukrepov ne more izključiti na podlagi meril za izključenost. Skupni kapital v višini 105,8 milijona EUR, vložen v družbo SACE BT (prvi ukrep), in drugi ukrepi bi v celoti lahko bili pomoč, zato jih je treba oceniti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija se zato strinja z Italijo in SACE, da se izključenosti iz poglavij 4.1.1 in 4.1.2 sklepa o začetku postopka v tej zadevi ne uporabljajo. Zato se pomoč (dela) štirih ukrepov ne more izključiti na podlagi meril za izključenost. Skupni kapital v višini 105,8 milijona EUR, vložen v družbo SACE BT (prvi ukrep), in drugi ukrepi bi v celoti lahko bili pomoč, zato jih je treba oceniti.

V.1.1.   Obstoj prednosti

V.1.1.1.   Splošna načela za ocenjevanje obstoja prednosti

| (90) | Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 80 do 82 sklepa o začetku postopka, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso ugotovi, ali kapitalska injekcija pomeni odobritev konkurenčne prednosti, je treba oceniti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu izvedel kapitalske prispevke v enaki količini (85) ob upoštevanju zlasti razpoložljivih informacij in predvidljivih razvojev v času navedenih prispevkov (86). |
| --- | --- |

(90)

Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 80 do 82 sklepa o začetku postopka, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso ugotovi, ali kapitalska injekcija pomeni odobritev konkurenčne prednosti, je treba oceniti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu izvedel kapitalske prispevke v enaki količini (85) ob upoštevanju zlasti razpoložljivih informacij in predvidljivih razvojev v času navedenih prispevkov (86).

| (91) | Načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji je preskus, ki bi se moral uporabljati predhodno, tj. treba bi bilo ugotoviti, ali bi ob načrtovanju naložbe zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu zagotovil tak kapitalski prispevek. Tržni vlagatelj bi ustrezno upošteval tveganja, povezana z naložbo, tako da bi zahteval večjo donosnost bolj tveganih naložb. Obstoječi regulativni okvir bi obravnaval kot omejitev, npr. v sektorju finančnih storitev. Če zaradi posebnih regulativnih zahtev o minimalnem kapitalu, likvidnosti in podobnem naložbe niso donosne, vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi nadaljeval z naložbami, namesto da bi nadaljeval z naložbo, ki je v skladu z regulativnimi zahtevami, vendar ne zagotavlja ustrezne ravni donosnosti. |
| --- | --- |

(91)

Načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji je preskus, ki bi se moral uporabljati predhodno, tj. treba bi bilo ugotoviti, ali bi ob načrtovanju naložbe zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu zagotovil tak kapitalski prispevek. Tržni vlagatelj bi ustrezno upošteval tveganja, povezana z naložbo, tako da bi zahteval večjo donosnost bolj tveganih naložb. Obstoječi regulativni okvir bi obravnaval kot omejitev, npr. v sektorju finančnih storitev. Če zaradi posebnih regulativnih zahtev o minimalnem kapitalu, likvidnosti in podobnem naložbe niso donosne, vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi nadaljeval z naložbami, namesto da bi nadaljeval z naložbo, ki je v skladu z regulativnimi zahtevami, vendar ne zagotavlja ustrezne ravni donosnosti.

| (92) | Zasebni vlagatelj ni zadovoljen že z dejstvom, da mu naložba ne prinaša izgube ali da mu prinaša le omejeni dobiček. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi poskušal čim bolj povečati donos iz svojih sredstev glede na okoliščine, ki so v njegovem interesu, tudi v primeru naložbe v podjetje, v katerem je že delničar (87). Tudi če je povprečni donos v sektorju le eden od elementov, ki jih Komisija lahko obravnava, bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu pri ocenjevanju ustreznega prejemka načeloma zahteval najmanjši donos za naložbo, ki je vsaj na ravni povprečne donosnosti v zadevnem sektorju (88). |
| --- | --- |

(92)

Zasebni vlagatelj ni zadovoljen že z dejstvom, da mu naložba ne prinaša izgube ali da mu prinaša le omejeni dobiček. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi poskušal čim bolj povečati donos iz svojih sredstev glede na okoliščine, ki so v njegovem interesu, tudi v primeru naložbe v podjetje, v katerem je že delničar (87). Tudi če je povprečni donos v sektorju le eden od elementov, ki jih Komisija lahko obravnava, bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu pri ocenjevanju ustreznega prejemka načeloma zahteval najmanjši donos za naložbo, ki je vsaj na ravni povprečne donosnosti v zadevnem sektorju (88).

| (93) | Glede na nedavno sodno prakso (89) mora država članica, ki se sklicuje na skladnost z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka, tj. da je delovala pod tržnimi pogoji. V zvezi s tem bi morala predložiti dokaze, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve pred izvedbo navedene naložbe opravil racionalni zasebni vlagatelj, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe. Za preskus zasebnega vlagatelja se kot relevantni dokazi obravnavajo le razpoložljive informacije in predvidljivi razvoji v času sprejetja odločitve o naložbi. To še zlasti velja takrat, ko Komisija, tako kot v trenutni zadevi, poskuša ugotoviti, ali je obstajala državna pomoč v zvezi z naložbo, ki ji ni bila priglašena in ki jo je zadevna država članica že izvedla v času pregleda Komisije. |
| --- | --- |

(93)

Glede na nedavno sodno prakso (89) mora država članica, ki se sklicuje na skladnost z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot delničarka, tj. da je delovala pod tržnimi pogoji. V zvezi s tem bi morala predložiti dokaze, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve pred izvedbo navedene naložbe opravil racionalni zasebni vlagatelj, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe. Za preskus zasebnega vlagatelja se kot relevantni dokazi obravnavajo le razpoložljive informacije in predvidljivi razvoji v času sprejetja odločitve o naložbi. To še zlasti velja takrat, ko Komisija, tako kot v trenutni zadevi, poskuša ugotoviti, ali je obstajala državna pomoč v zvezi z naložbo, ki ji ni bila priglašena in ki jo je zadevna država članica že izvedla v času pregleda Komisije.

| (94) | Komisija mora pri pripravi svoje ocene v zvezi s skladnostjo z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji izvesti globalno oceno in poleg dokazov držav članic upoštevati vse drugi relevantne dokaze, ki ji omogočajo, da ugotovi, ali je država članica zadevni ukrep sprejela kot delničarka, tj. kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ali kot javni organ. V zvezi s tem se lahko zlasti upoštevajo narava in predmet tega ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep (90). |
| --- | --- |

(94)

Komisija mora pri pripravi svoje ocene v zvezi s skladnostjo z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji izvesti globalno oceno in poleg dokazov držav članic upoštevati vse drugi relevantne dokaze, ki ji omogočajo, da ugotovi, ali je država članica zadevni ukrep sprejela kot delničarka, tj. kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ali kot javni organ. V zvezi s tem se lahko zlasti upoštevajo narava in predmet tega ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep (90).

V.1.1.2.   Obstoj prednosti pri prvem ukrepu

| (95) | V uvodnih izjavah 95 in 96 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke, ali je prvi ukrep izpolnjeval načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji. V sklepu o začetku postopka je Komisija navedla, da je parameter, ki ga je treba določiti, pričakovana donosnost naložbe glede na poslovni načrt. V skladu z ustaljeno sodno prakso in prakso (91) je imela matična družba SACE kot tržni vlagatelj v primerljivih okoliščinah alternativno možnost, in sicer, da kapitala ne dodeli in ga uporabi za svoje druge dejavnosti oziroma ga kot dividende vrne državi. |
| --- | --- |

(95)

V uvodnih izjavah 95 in 96 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke, ali je prvi ukrep izpolnjeval načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji. V sklepu o začetku postopka je Komisija navedla, da je parameter, ki ga je treba določiti, pričakovana donosnost naložbe glede na poslovni načrt. V skladu z ustaljeno sodno prakso in prakso (91) je imela matična družba SACE kot tržni vlagatelj v primerljivih okoliščinah alternativno možnost, in sicer, da kapitala ne dodeli in ga uporabi za svoje druge dejavnosti oziroma ga kot dividende vrne državi.

| (96) | Treba je omeniti, da je SACE uporabljala ločeno računovodstvo za tržna tveganja za obdobje med datumom, ko so zadevna tveganja samodejno postala tržna (1. maj 2004), in datumom ustanovitve SACE BT (27. maj 2004) (glej preglednico 1 v uvodni izjavi 19 sklepa o začetku postopka). Vendar iz vzpostavljenega ločenega računa družbi SACE BT niso bila prenesena sredstva, obveznosti ali pogodbe (pogodbe za tržna tveganja v ločenem računovodstvu so potekle zaradi običajnega poteka zavarovalnih pogodb ali zaradi prekinitve podpisanih pogodb, zadevna tržna tveganja pa so bila sčasoma krita v okviru novih zavarovalnih pogodb znotraj družbe SACE BT (92)). Poslovne dejavnosti družbe so se ponovno začele. |
| --- | --- |

(96)

Treba je omeniti, da je SACE uporabljala ločeno računovodstvo za tržna tveganja za obdobje med datumom, ko so zadevna tveganja samodejno postala tržna (1. maj 2004), in datumom ustanovitve SACE BT (27. maj 2004) (glej preglednico 1 v uvodni izjavi 19 sklepa o začetku postopka). Vendar iz vzpostavljenega ločenega računa družbi SACE BT niso bila prenesena sredstva, obveznosti ali pogodbe (pogodbe za tržna tveganja v ločenem računovodstvu so potekle zaradi običajnega poteka zavarovalnih pogodb ali zaradi prekinitve podpisanih pogodb, zadevna tržna tveganja pa so bila sčasoma krita v okviru novih zavarovalnih pogodb znotraj družbe SACE BT (92)). Poslovne dejavnosti družbe so se ponovno začele.

| (97) | Poleg tega je treba poudariti, da je bila SACE BT ustanovljena zato, da se osredotoči na nove poslovne dejavnosti, ki jih družba SACE prej ni izvajala. Pred ustanovitvijo SACE BT in dodelitvijo začetnega kapitala družbi je SACE že konec leta 2003 zaprosila zunanje strokovnjake, da potrdijo in dodatno opredelijo poslovne priložnosti, ki jih je določila SACE, da bo tako vstopila v segment tržnih tveganj. Glavne priložnosti so bile opredeljene v tržnih segmentih, v katerih glavnih udeležencev na trgu zavarovanja kreditov takrat še ni bilo, tj. zagotavljanje zavarovanja kreditov v Italiji za domače kredite in zavarovanja izvoznih kreditov italijanskim izvoznim podjetjem, večinoma malim in srednje velikim podjetjem, za države s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega je treba poudariti, da je bila SACE BT ustanovljena zato, da se osredotoči na nove poslovne dejavnosti, ki jih družba SACE prej ni izvajala. Pred ustanovitvijo SACE BT in dodelitvijo začetnega kapitala družbi je SACE že konec leta 2003 zaprosila zunanje strokovnjake, da potrdijo in dodatno opredelijo poslovne priložnosti, ki jih je določila SACE, da bo tako vstopila v segment tržnih tveganj. Glavne priložnosti so bile opredeljene v tržnih segmentih, v katerih glavnih udeležencev na trgu zavarovanja kreditov takrat še ni bilo, tj. zagotavljanje zavarovanja kreditov v Italiji za domače kredite in zavarovanja izvoznih kreditov italijanskim izvoznim podjetjem, večinoma malim in srednje velikim podjetjem, za države s tržnimi tveganji.

| (98) | Tudi poslovni načrt družbe SACE BT je temeljil na tržnih referenčnih merilih in na novi vzpostavitvi strukture podjetja ter ne na nadaljevanju preteklega poslovanja. Z drugimi besedami, ni temeljil na dosedanjih dosežkih poslovanja (ali prestrukturiranju preteklega poslovanja), temveč je bil oblikovan na novo. |
| --- | --- |

(98)

Tudi poslovni načrt družbe SACE BT je temeljil na tržnih referenčnih merilih in na novi vzpostavitvi strukture podjetja ter ne na nadaljevanju preteklega poslovanja. Z drugimi besedami, ni temeljil na dosedanjih dosežkih poslovanja (ali prestrukturiranju preteklega poslovanja), temveč je bil oblikovan na novo.

| (99) | Zato družba SACE BT ne pomeni nadaljevanja dejavnosti, ki so obstajale v SACE, temveč je posledica odločitve, da se ustanovi zagonsko podjetje in razvije gospodarska dejavnost, ki je družba SACE ni opravljala. |
| --- | --- |

(99)

Zato družba SACE BT ne pomeni nadaljevanja dejavnosti, ki so obstajale v SACE, temveč je posledica odločitve, da se ustanovi zagonsko podjetje in razvije gospodarska dejavnost, ki je družba SACE ni opravljala.

| (100) | Zato se lahko sklene, da na podlagi podatkov, ki sta jih zagotovili Italija in družba SACE v okviru formalnega postopka preiskave, Komisija lahko sprejme sklep, da je bila družba SACE BT ustanovljena kot zagonsko podjetje in ni le nadaljevala dejavnosti, ki so se že izvajale v okviru družbe SACE. |
| --- | --- |

(100)

Zato se lahko sklene, da na podlagi podatkov, ki sta jih zagotovili Italija in družba SACE v okviru formalnega postopka preiskave, Komisija lahko sprejme sklep, da je bila družba SACE BT ustanovljena kot zagonsko podjetje in ni le nadaljevala dejavnosti, ki so se že izvajale v okviru družbe SACE.

| (101) | Komisija meni, da bi morala poslovni načrt za zagonsko podjetje sestavljati skrbna analiza poslovnih priložnosti na trgu, na katerem namerava zagonsko podjetje poslovati, in verjetni donos, ki ga bo podjetje ustvarilo, s čimer bi se pokazalo, da je pričakovana donosnost dovolj visoka, da se bo začetna naložba izplačala. |
| --- | --- |

(101)

Komisija meni, da bi morala poslovni načrt za zagonsko podjetje sestavljati skrbna analiza poslovnih priložnosti na trgu, na katerem namerava zagonsko podjetje poslovati, in verjetni donos, ki ga bo podjetje ustvarilo, s čimer bi se pokazalo, da je pričakovana donosnost dovolj visoka, da se bo začetna naložba izplačala.

| (102) | Vendar lahko obstaja majhna negotovost ter tako manevrski prostor za prilagajanje in izboljšanje obsega dejavnosti in finančnih napovedi. To lahko zlasti velja za prva leta poslovanja družbe. Po opredelitvi zagonska podjetja nimajo zgodovine finančne uspešnosti, na kateri bi vrednotenje temeljilo. Zato mora vlagatelj oblikovati proces za vrednotenje podjetja na podlagi primerljivih podjetij (določanje referenčnih meril) in finančnih napovedi. Pri vrednotenju zagonskih podjetij je ključno, da je osredotočeno na dejavnosti, ki bodo v prihodnosti omogočale ustvarjanje ustreznih dobičkov, saj lahko traja kar nekaj časa, preden mlada podjetja postanejo donosna. |
| --- | --- |

(102)

Vendar lahko obstaja majhna negotovost ter tako manevrski prostor za prilagajanje in izboljšanje obsega dejavnosti in finančnih napovedi. To lahko zlasti velja za prva leta poslovanja družbe. Po opredelitvi zagonska podjetja nimajo zgodovine finančne uspešnosti, na kateri bi vrednotenje temeljilo. Zato mora vlagatelj oblikovati proces za vrednotenje podjetja na podlagi primerljivih podjetij (določanje referenčnih meril) in finančnih napovedi. Pri vrednotenju zagonskih podjetij je ključno, da je osredotočeno na dejavnosti, ki bodo v prihodnosti omogočale ustvarjanje ustreznih dobičkov, saj lahko traja kar nekaj časa, preden mlada podjetja postanejo donosna.

| (103) | Dovolj podatkov potrjuje, da je družba SACE analizirala trg, na katerem bi družba SACE BT poslovala, preden je sprejela odločitev o ustanovitvi družbe SACE BT in dodelitvi svojega začetnega kapitala. Začetne razprave in predhodni elementi poslovnega načrta za oblikovanje dejavnosti družbe SACE za obdobje 2004–2006 so bili predstavljeni na sestankih upravnega odbora družbe SACE (93)21. novembra in 3. decembra 2003 (94). Na sestanku 21. novembra 2003 je upravni odbor SACE razpravljal o novih možnostih za razvoj in možnosti poslovanja s kratkoročnim zavarovanjem kreditov v državah OECD, ki so temeljile na študiji, ki sta jo pripravila zunanji svetovalec in SACE. Upravni odbor je sklenil, da bodo viri, naložbe in cilji za tržna tveganja opredeljeni na podlagi študije izvedljivosti („studio di fattibilità“) (95). |
| --- | --- |

(103)

Dovolj podatkov potrjuje, da je družba SACE analizirala trg, na katerem bi družba SACE BT poslovala, preden je sprejela odločitev o ustanovitvi družbe SACE BT in dodelitvi svojega začetnega kapitala. Začetne razprave in predhodni elementi poslovnega načrta za oblikovanje dejavnosti družbe SACE za obdobje 2004–2006 so bili predstavljeni na sestankih upravnega odbora družbe SACE (93)21. novembra in 3. decembra 2003 (94). Na sestanku 21. novembra 2003 je upravni odbor SACE razpravljal o novih možnostih za razvoj in možnosti poslovanja s kratkoročnim zavarovanjem kreditov v državah OECD, ki so temeljile na študiji, ki sta jo pripravila zunanji svetovalec in SACE. Upravni odbor je sklenil, da bodo viri, naložbe in cilji za tržna tveganja opredeljeni na podlagi študije izvedljivosti („studio di fattibilità“) (95).

| (104) | Zato je poslovni načrt pripravil ugledni zunanji svetovalec. Nalogi svetovalca sta bili med drugim, da opredeli priložnosti zlasti v zvezi s kratkoročnimi tveganji v državah OECD (v katerih je družba SACE velikost trga ocenila na 2,5–5 milijard EUR (96)) in določi pogoje poslovanja za novo podjetje. |
| --- | --- |

(104)

Zato je poslovni načrt pripravil ugledni zunanji svetovalec. Nalogi svetovalca sta bili med drugim, da opredeli priložnosti zlasti v zvezi s kratkoročnimi tveganji v državah OECD (v katerih je družba SACE velikost trga ocenila na 2,5–5 milijard EUR (96)) in določi pogoje poslovanja za novo podjetje.

| (105) | V povabilu k oddaji ponudbe z dne 17. decembra 2003 je bilo jasno navedeno, da se zagonsko podjetje ne bo moglo zanašati na državno podporo, bodisi posredno (finančno podporo) bodisi neposredno (uporabo sredstev, dodeljenih netržnim tveganjem) (97). |
| --- | --- |

(105)

V povabilu k oddaji ponudbe z dne 17. decembra 2003 je bilo jasno navedeno, da se zagonsko podjetje ne bo moglo zanašati na državno podporo, bodisi posredno (finančno podporo) bodisi neposredno (uporabo sredstev, dodeljenih netržnim tveganjem) (97).

| (106) | Začetni poslovni načrt z dne 18. maja 2004 je vseboval določanje referenčnih meril (98) za tržne prakse (zlasti glavnih udeležencev na trgu) v smislu pričakovanega oblikovanja cen, stroškov zahtevkov ter drugih stroškovnih razmerij in podrobnosti, kako se ustanovi podjetje in posluje v skladu s tržnimi praksami. To bi lahko bila trdna podlaga za poslovanje zagonskega podjetja v skladu s tržnimi praksami. |
| --- | --- |

(106)

Začetni poslovni načrt z dne 18. maja 2004 je vseboval določanje referenčnih meril (98) za tržne prakse (zlasti glavnih udeležencev na trgu) v smislu pričakovanega oblikovanja cen, stroškov zahtevkov ter drugih stroškovnih razmerij in podrobnosti, kako se ustanovi podjetje in posluje v skladu s tržnimi praksami. To bi lahko bila trdna podlaga za poslovanje zagonskega podjetja v skladu s tržnimi praksami.

| (107) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da so bili proces in koraki družbe SACE pred sprejetjem odločitve o naložbi začetnega kapitala v družbo SACE BT primerljivi s tržnimi praksami v podobnih okoliščinah. Zlasti je družba SACE pred odločitvijo o naložbi pri zunanjemu svetovalcu naročila študijo izvedljivosti ter pred naložbo previdno ocenila in opredelila pomembne priložnosti na trgu za rast na trgu zavarovanja kreditov v Italiji ter nadaljnjo širitev na trge Srednje in Vzhodne Evrope ali druge storitve, povezane z zavarovanjem kreditov. |
| --- | --- |

(107)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da so bili proces in koraki družbe SACE pred sprejetjem odločitve o naložbi začetnega kapitala v družbo SACE BT primerljivi s tržnimi praksami v podobnih okoliščinah. Zlasti je družba SACE pred odločitvijo o naložbi pri zunanjemu svetovalcu naročila študijo izvedljivosti ter pred naložbo previdno ocenila in opredelila pomembne priložnosti na trgu za rast na trgu zavarovanja kreditov v Italiji ter nadaljnjo širitev na trge Srednje in Vzhodne Evrope ali druge storitve, povezane z zavarovanjem kreditov.

| (108) | V zvezi z omejenim časovnim obdobjem finančnih napovedi iz začetnega poslovnega načrta (tj. le za štiri leta, in sicer za obdobje 2005–2008) in omejeno donosnostjo, doseženo ob koncu navedenega obdobja, Komisija opaža, da je bilo to posledica dejstva, da je bilo treba nekatere ključne elemente še podrobneje opredeliti, zato je načrt vseboval le finančne napovedi za del predvidenih dejavnosti (prvi steber, glej uvodno izjavo 48). |
| --- | --- |

(108)

V zvezi z omejenim časovnim obdobjem finančnih napovedi iz začetnega poslovnega načrta (tj. le za štiri leta, in sicer za obdobje 2005–2008) in omejeno donosnostjo, doseženo ob koncu navedenega obdobja, Komisija opaža, da je bilo to posledica dejstva, da je bilo treba nekatere ključne elemente še podrobneje opredeliti, zato je načrt vseboval le finančne napovedi za del predvidenih dejavnosti (prvi steber, glej uvodno izjavo 48).

| (109) | V tem okviru Komisija opaža, da so bile v prilagojenem poslovnem načrtu, ki ga je upravni odbor SACE sprejel le mesec po začetku poslovanja družbe SACE BT, spremenjene nekatere začetne predpostavke, finančne napovedi so bile podaljšane za eno leto, in sicer do leta 2009, predložene pa so bile ločene ocene zahtevanega kapitala in njegovega donosa za endogeno oblikovano poslovanje z zavarovanjem kreditov (prvi steber), za katero je bil zahtevani kapital v zvezi z načrtovanimi premijami ocenjen na 40,3 milijona EUR. Načrtovani donos na ta kapital za leto 2009 je znašal 4,8 milijona EUR, načrtovani povprečni donos iz lastniških instrumentov pa 12,1 %. Priložen dopis upravi jasno določa širitev poslovanja na trg jamstev in opis scenarija razvoja v zvezi z možnostmi zunanje rasti v sektorjih, ki pomenijo možnosti za sinergije z dejavnostjo zavarovanja kreditov družbe SACE BT, da se uskladi donosnost vseh kapitalskih naložb v SACE BT s tržnimi referenčnimi merili. V dokumentu je bilo navedeno, da bo analiza dopolnjena po pripravi ponovnega poslovnega načrta za regulativne namene (po pričakovanjih februarja/marca 2005). |
| --- | --- |

(109)

V tem okviru Komisija opaža, da so bile v prilagojenem poslovnem načrtu, ki ga je upravni odbor SACE sprejel le mesec po začetku poslovanja družbe SACE BT, spremenjene nekatere začetne predpostavke, finančne napovedi so bile podaljšane za eno leto, in sicer do leta 2009, predložene pa so bile ločene ocene zahtevanega kapitala in njegovega donosa za endogeno oblikovano poslovanje z zavarovanjem kreditov (prvi steber), za katero je bil zahtevani kapital v zvezi z načrtovanimi premijami ocenjen na 40,3 milijona EUR. Načrtovani donos na ta kapital za leto 2009 je znašal 4,8 milijona EUR, načrtovani povprečni donos iz lastniških instrumentov pa 12,1 %. Priložen dopis upravi jasno določa širitev poslovanja na trg jamstev in opis scenarija razvoja v zvezi z možnostmi zunanje rasti v sektorjih, ki pomenijo možnosti za sinergije z dejavnostjo zavarovanja kreditov družbe SACE BT, da se uskladi donosnost vseh kapitalskih naložb v SACE BT s tržnimi referenčnimi merili. V dokumentu je bilo navedeno, da bo analiza dopolnjena po pripravi ponovnega poslovnega načrta za regulativne namene (po pričakovanjih februarja/marca 2005).

| (110) | Italija in družba SACE sta tudi predložili dokumente, ki so kazali, da se je načrt nenehno preverjal. To kaže, da je uprava načrt res upoštevala in uporabljala ter redno posodabljala na podlagi novih informacij. Ta praksa se zdi primerljiva s prakso, ki naj bi se izvajala v primeru zagonskega podjetja, ko je ocena donosnosti v prihodnosti negotova in ko jo je treba po začetku poslovanja zagonskega podjetja prilagoditi. |
| --- | --- |

(110)

Italija in družba SACE sta tudi predložili dokumente, ki so kazali, da se je načrt nenehno preverjal. To kaže, da je uprava načrt res upoštevala in uporabljala ter redno posodabljala na podlagi novih informacij. Ta praksa se zdi primerljiva s prakso, ki naj bi se izvajala v primeru zagonskega podjetja, ko je ocena donosnosti v prihodnosti negotova in ko jo je treba po začetku poslovanja zagonskega podjetja prilagoditi.

| (111) | V zvezi z drugimi stebri poslovanja, tj. širitvijo poslovanja družbe SACE BT s prevzemi („strategija zunanje rasti“), Komisija opaža, da je družba s pomočjo uglednega zunanjega svetovalca (glej uvodno izjavo 113) že na začetku opredelila priložnosti na trgu v drugih tržnih segmentih, ki pomenijo pomembne sinergije za njeno osrednjo dejavnost zavarovanja kreditov (vključno z morebitnimi ciljnimi družbami za prevzem). Zaradi zgoščene strukture trga v Zahodni Evropi je SACE raziskala priložnosti za širitev na trge Srednje in Vzhodne Evrope, na katerih trije veliki udeleženci na trgu zavarovanja kreditov takrat še niso bili tako prisotni kot v Zahodni Evropi. |
| --- | --- |

(111)

V zvezi z drugimi stebri poslovanja, tj. širitvijo poslovanja družbe SACE BT s prevzemi („strategija zunanje rasti“), Komisija opaža, da je družba s pomočjo uglednega zunanjega svetovalca (glej uvodno izjavo 113) že na začetku opredelila priložnosti na trgu v drugih tržnih segmentih, ki pomenijo pomembne sinergije za njeno osrednjo dejavnost zavarovanja kreditov (vključno z morebitnimi ciljnimi družbami za prevzem). Zaradi zgoščene strukture trga v Zahodni Evropi je SACE raziskala priložnosti za širitev na trge Srednje in Vzhodne Evrope, na katerih trije veliki udeleženci na trgu zavarovanja kreditov takrat še niso bili tako prisotni kot v Zahodni Evropi.

| (112) | Komisija opaža, da, čeprav je SACE BT prejela več kapitala, kot ga je potrebovala za notranjo rast poslovanja z zavarovanjem kreditov (prvi steber), sta Italija in SACE predložili dokumente, ki kažejo, da je SACE obravnavala in analizirala nacionalno in mednarodno širitev družbe SACE BT (drugi oziroma tretji steber) že pred ustanovitvijo družbe SACE BT 27. maja 2004. |
| --- | --- |

(112)

Komisija opaža, da, čeprav je SACE BT prejela več kapitala, kot ga je potrebovala za notranjo rast poslovanja z zavarovanjem kreditov (prvi steber), sta Italija in SACE predložili dokumente, ki kažejo, da je SACE obravnavala in analizirala nacionalno in mednarodno širitev družbe SACE BT (drugi oziroma tretji steber) že pred ustanovitvijo družbe SACE BT 27. maja 2004.

| (113) | Zlasti drugi in tretji steber sta bila obravnavana v dopisu z dne 17. decembra 2003 (uvodni izjavi 52 in 53), v katerem je zunanji svetovalec, poleg tega, da je na zahtevo pregledal endogeno rast SACE, na zahtevo analiziral sodelovanje z drugimi italijanskimi ali tujimi subjekti (kot je sodelovanje z enim največjih udeležencev na trgu, sodelovanje s sekundarnim udeležencem (npr. CESCE – Španija, OND – Belgija) in sodelovanje z italijanskim udeležencem, ki posluje v drugem tržnem segmentu ali v drugem finančnem sektorju. Poleg tega je zunanji svetovalec marca 2004 že predložil dodatne analize v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci na trgu zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi (dodatki k poslovnemu načrtu). Čeprav v času odobritve prvega ukrepa ni bilo natančnih finančnih napovedi o pričakovani donosnosti širitve na druge storitve v Italiji ali druge geografske trge s prevzemi, je SACE tako že imela analizo, ki jo je pripravil ugledni zunanji svetovalec, da je podprla tako prospektivno določanje morebitnih ciljev. |
| --- | --- |

(113)

Zlasti drugi in tretji steber sta bila obravnavana v dopisu z dne 17. decembra 2003 (uvodni izjavi 52 in 53), v katerem je zunanji svetovalec, poleg tega, da je na zahtevo pregledal endogeno rast SACE, na zahtevo analiziral sodelovanje z drugimi italijanskimi ali tujimi subjekti (kot je sodelovanje z enim največjih udeležencev na trgu, sodelovanje s sekundarnim udeležencem (npr. CESCE – Španija, OND – Belgija) in sodelovanje z italijanskim udeležencem, ki posluje v drugem tržnem segmentu ali v drugem finančnem sektorju. Poleg tega je zunanji svetovalec marca 2004 že predložil dodatne analize v zvezi z italijanskim trgom poslovnih informacij, italijanskim trgom izterjave kreditov in njegovimi glavnimi udeleženci na trgu zavarovanja kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi (dodatki k poslovnemu načrtu). Čeprav v času odobritve prvega ukrepa ni bilo natančnih finančnih napovedi o pričakovani donosnosti širitve na druge storitve v Italiji ali druge geografske trge s prevzemi, je SACE tako že imela analizo, ki jo je pripravil ugledni zunanji svetovalec, da je podprla tako prospektivno določanje morebitnih ciljev.

| (114) | Komisija priznava, da bi se lahko razumno pričakovala dodatna konsolidacija majhnih udeležencev na trgu in potencialna privatizacija zavarovateljev kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi. Razume tudi težave, ki jih je družba SACE imela kljub ponavljajočem se procesu natančnega ocenjevanja višine kapitala za te prihodnje prevzeme in donosov v smislu denarja, ki jih ustvarijo taka podjetja, preden se lastnik morebitne ciljne družbe strinja s prodajo in se za take potencialne ciljne družbe za prevzem ocenijo pričakovani donosi. |
| --- | --- |

(114)

Komisija priznava, da bi se lahko razumno pričakovala dodatna konsolidacija majhnih udeležencev na trgu in potencialna privatizacija zavarovateljev kreditov v Srednji in Vzhodni Evropi. Razume tudi težave, ki jih je družba SACE imela kljub ponavljajočem se procesu natančnega ocenjevanja višine kapitala za te prihodnje prevzeme in donosov v smislu denarja, ki jih ustvarijo taka podjetja, preden se lastnik morebitne ciljne družbe strinja s prodajo in se za take potencialne ciljne družbe za prevzem ocenijo pričakovani donosi.

| (115) | Ob upoštevanju pomislekov SACE pred naložbo in podrobne analize uglednega zunanjega svetovalca, ki je predhodno določil morebitne ciljne družbe, se Komisija lahko strinja s trditvijo Italije in družbe SACE, da je SACE obravnavala načrte za prevzem, ko je v družbo SACE BT vložila kapital, pri čemer ni mogla oceniti njihove donosnosti ali pričakovanih sinergij brez dostopa do notranjih podatkov takih morebitnih ciljnih družb ali brez podatkov o prodajni ceni. |
| --- | --- |

(115)

Ob upoštevanju pomislekov SACE pred naložbo in podrobne analize uglednega zunanjega svetovalca, ki je predhodno določil morebitne ciljne družbe, se Komisija lahko strinja s trditvijo Italije in družbe SACE, da je SACE obravnavala načrte za prevzem, ko je v družbo SACE BT vložila kapital, pri čemer ni mogla oceniti njihove donosnosti ali pričakovanih sinergij brez dostopa do notranjih podatkov takih morebitnih ciljnih družb ali brez podatkov o prodajni ceni.

| (116) | Zaradi obsežne strategije za prevzem, ki je običajna za sektor in ki jo je SACE pričakovala, se Komisija lahko strinja tudi s trditvijo Italije in SACE, da se kapital, uporabljen pri prevzemih v prihodnosti, lahko obravnava približno tako kot naložba v kapitalski sklad. V kapitalskem skladu se lahko v skladu s tržnimi referenčnimi merili določi le pričakovana stopnja donosa (v tem primeru približevanje zahtevane stopnje donosa s tremi največjimi udeleženci na trgu zavarovanja kreditov, ki so se zelo razširili s prevzemi), bolj specifično ocenjevanje pa se izvede pred vsako naložbo, ko se pojavi taka priložnost. Pred naložbo vsega kapitala so mogoče tudi majhne zamude. |
| --- | --- |

(116)

Zaradi obsežne strategije za prevzem, ki je običajna za sektor in ki jo je SACE pričakovala, se Komisija lahko strinja tudi s trditvijo Italije in SACE, da se kapital, uporabljen pri prevzemih v prihodnosti, lahko obravnava približno tako kot naložba v kapitalski sklad. V kapitalskem skladu se lahko v skladu s tržnimi referenčnimi merili določi le pričakovana stopnja donosa (v tem primeru približevanje zahtevane stopnje donosa s tremi največjimi udeleženci na trgu zavarovanja kreditov, ki so se zelo razširili s prevzemi), bolj specifično ocenjevanje pa se izvede pred vsako naložbo, ko se pojavi taka priložnost. Pred naložbo vsega kapitala so mogoče tudi majhne zamude.

| (117) | Glede donosnosti zaradi prevzemov Komisija opaža, da je družba pred prevzemi dosledno zahtevala nasvet zunanjega svetovalca. V zvezi z Assedile je bila ponujena cena manjša (za prvi prevzem 70-odstotnega deleža družbe Assedile) oziroma v okviru vrednotenja (za skupni prevzem 100-odstotnega deleža družbe Assedile), ki ga je predlagal zunanji svetovalec (99). Vendar je bila pri naložbi v KUP leta 2007 skupaj s SA Ducroire plačana cena za 5 % višja od vrednotenja svetovalca (Rothschild). Toda SACE BT je dokaj hitro po tem, ko je spoznala, da se donosnosti KUP ne more obnoviti, to naložbo prodala (100). SACE BT je 25. februarja 2009 prodala svoj delež v družbi KUP družbi SA Ducroire, da bi čim bolj zmanjšala izgubo v prihodnosti (101). |
| --- | --- |

(117)

Glede donosnosti zaradi prevzemov Komisija opaža, da je družba pred prevzemi dosledno zahtevala nasvet zunanjega svetovalca. V zvezi z Assedile je bila ponujena cena manjša (za prvi prevzem 70-odstotnega deleža družbe Assedile) oziroma v okviru vrednotenja (za skupni prevzem 100-odstotnega deleža družbe Assedile), ki ga je predlagal zunanji svetovalec (99). Vendar je bila pri naložbi v KUP leta 2007 skupaj s SA Ducroire plačana cena za 5 % višja od vrednotenja svetovalca (Rothschild). Toda SACE BT je dokaj hitro po tem, ko je spoznala, da se donosnosti KUP ne more obnoviti, to naložbo prodala (100). SACE BT je 25. februarja 2009 prodala svoj delež v družbi KUP družbi SA Ducroire, da bi čim bolj zmanjšala izgubo v prihodnosti (101).

| (118) | Komisija opaža tudi, da družba SACE razpolaga z znanjem o trgu za tveganja zavarovanja kreditov, saj je družba, ki posluje z dolgoročnim zavarovanjem izvoznih kreditov. Zato ni izvajala naložb brez predhodnega poznavanja sektorja. |
| --- | --- |

(118)

Komisija opaža tudi, da družba SACE razpolaga z znanjem o trgu za tveganja zavarovanja kreditov, saj je družba, ki posluje z dolgoročnim zavarovanjem izvoznih kreditov. Zato ni izvajala naložb brez predhodnega poznavanja sektorja.

| (119) | Če povzamemo, Komisija opaža, da je bil poslovni načrt pripravljen predhodno in s pomočjo uglednega zunanjega svetovalca, ki je proučil priložnosti na trgu, ki so bile družbi SACE predstavljene pred ustanovitvijo družbe SACE BT. Poleg tega je bila naložba jasno namenjena zagonskemu podjetju in je bila podprta z načrtom, ki je temeljil na podrobnih referenčnih merilih tržnih praks, zlasti v smislu stroškov in oblikovanja cen, ter je ustrezno določil poslovne priložnosti za rast in razvoj družbe. Opažanja podpira tudi trditev, da je matična družba podrobno spremljala uspešnost zagonskega podjetja in izvajala pravočasne prilagoditve v prvih letih poslovanja. |
| --- | --- |

(119)

Če povzamemo, Komisija opaža, da je bil poslovni načrt pripravljen predhodno in s pomočjo uglednega zunanjega svetovalca, ki je proučil priložnosti na trgu, ki so bile družbi SACE predstavljene pred ustanovitvijo družbe SACE BT. Poleg tega je bila naložba jasno namenjena zagonskemu podjetju in je bila podprta z načrtom, ki je temeljil na podrobnih referenčnih merilih tržnih praks, zlasti v smislu stroškov in oblikovanja cen, ter je ustrezno določil poslovne priložnosti za rast in razvoj družbe. Opažanja podpira tudi trditev, da je matična družba podrobno spremljala uspešnost zagonskega podjetja in izvajala pravočasne prilagoditve v prvih letih poslovanja.

| (120) | Zaradi vseh zgoraj navedenih okoliščin in zlasti zaradi ravni donosnosti, ki se lahko pričakuje od drugega in tretjega stebra poslovanja SACE BT in ki je bila takrat podrobno raziskana, se lahko sklene, da je bilo pričakovanje ustreznega donosa iz začetne kapitalske naložbe, tj. iz prvega ukrepa, realistično in v skladu s tržnimi praksami. |
| --- | --- |

(120)

Zaradi vseh zgoraj navedenih okoliščin in zlasti zaradi ravni donosnosti, ki se lahko pričakuje od drugega in tretjega stebra poslovanja SACE BT in ki je bila takrat podrobno raziskana, se lahko sklene, da je bilo pričakovanje ustreznega donosa iz začetne kapitalske naložbe, tj. iz prvega ukrepa, realistično in v skladu s tržnimi praksami.

| (121) | Zato se lahko sklene, da je družba SACE ob naložbi denarja v SACE BT zahtevala (kot je določeno v zapisnikih in dopisih uprave) in utemeljeno pričakovala zadosten donos na svojo naložbo. |
| --- | --- |

(121)

Zato se lahko sklene, da je družba SACE ob naložbi denarja v SACE BT zahtevala (kot je določeno v zapisnikih in dopisih uprave) in utemeljeno pričakovala zadosten donos na svojo naložbo.

| (122) | Sklene se, da se prvi ukrep ne šteje za ukrep, ki je pomenil prednost za SACE BT. Zato ni pomoč, drugih meril za uvrščanje ukrepa kot državne pomoči pa ni treba oceniti. |
| --- | --- |

(122)

Sklene se, da se prvi ukrep ne šteje za ukrep, ki je pomenil prednost za SACE BT. Zato ni pomoč, drugih meril za uvrščanje ukrepa kot državne pomoči pa ni treba oceniti.

V.1.1.3.   Obstoj prednosti pri drugem ukrepu

| (123) | V uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila svoje pomisleke, da je bilo pozavarovanje udeležencev na trgu in matične družbe SACE zagotovljeno po primerljivih pogojih. Pozavarovanje, ki ga je država zagotovila neposredno (tj. prek javnega zavarovatelja izvoznih kreditov SACE), naj bi vodilo do umetnega oblikovanja zmogljivosti, ki na zasebnem trgu ne bi bila razpoložljiva. Poleg tega Komisija v uvodni izjavi 103 sklepa o začetku postopka ni izključila možnosti, da je drugi ukrep pomenil prednost za SACE BT. |
| --- | --- |

(123)

V uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila svoje pomisleke, da je bilo pozavarovanje udeležencev na trgu in matične družbe SACE zagotovljeno po primerljivih pogojih. Pozavarovanje, ki ga je država zagotovila neposredno (tj. prek javnega zavarovatelja izvoznih kreditov SACE), naj bi vodilo do umetnega oblikovanja zmogljivosti, ki na zasebnem trgu ne bi bila razpoložljiva. Poleg tega Komisija v uvodni izjavi 103 sklepa o začetku postopka ni izključila možnosti, da je drugi ukrep pomenil prednost za SACE BT.

| (124) | Italija in SACE nista predložili novih podatkov, ki bi spremenili predhodno oceno iz sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(124)

Italija in SACE nista predložili novih podatkov, ki bi spremenili predhodno oceno iz sklepa o začetku postopka.

| (125) | V skladu s točko 4.2 sporočila o izvoznih kreditih so bile države članice pozvane, da v roku enega leta od objave tega sporočila končajo z dodeljevanjem nekaterih vrst državne pomoči, vključno z državnim pozavarovanjem, neposrednim ali posrednim prek javnih ali javno podprtih zavarovateljev izvoznih kreditov, pod pogoji, ki so ugodnejši od tistih, ki so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi v nerealno nizke cene pozavarovanja ali umetno ustvarjanje kapacitet, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. Točka 4.2 nadalje določa, da so obstoječi programi dodatnega državnega pozavarovanja še naprej dovoljeni v vmesnem obdobju, če je med drugim državno pozavarovanje manjšinski del celotnega zavarovateljevega paketa pozavarovanja in je državno pozavarovanje za tržna tveganja dostopno vsem zavarovateljem kreditov, ki lahko izpolnijo enotna merila upravičenosti. Očitno je, da navedene določbe v tej zadevi niso bile izpolnjene, saj je državno pozavarovanje obsegalo večji del pozavarovanja. Poleg tega shema ni bila dostopna vsem zavarovateljem kreditov. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s točko 4.2 sporočila o izvoznih kreditih so bile države članice pozvane, da v roku enega leta od objave tega sporočila končajo z dodeljevanjem nekaterih vrst državne pomoči, vključno z državnim pozavarovanjem, neposrednim ali posrednim prek javnih ali javno podprtih zavarovateljev izvoznih kreditov, pod pogoji, ki so ugodnejši od tistih, ki so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi v nerealno nizke cene pozavarovanja ali umetno ustvarjanje kapacitet, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. Točka 4.2 nadalje določa, da so obstoječi programi dodatnega državnega pozavarovanja še naprej dovoljeni v vmesnem obdobju, če je med drugim državno pozavarovanje manjšinski del celotnega zavarovateljevega paketa pozavarovanja in je državno pozavarovanje za tržna tveganja dostopno vsem zavarovateljem kreditov, ki lahko izpolnijo enotna merila upravičenosti. Očitno je, da navedene določbe v tej zadevi niso bile izpolnjene, saj je državno pozavarovanje obsegalo večji del pozavarovanja. Poleg tega shema ni bila dostopna vsem zavarovateljem kreditov.

| (126) | Pri oceni obstoja prednosti bo Komisija najprej pokazala, da se ukrepa ne bi dalo pridobiti od preostalega trga. Nato bo pokazala, da SACE ni delovala kot zasebni pozavarovatelj. Poleg tega bo pokazala, da tudi ob upoštevanju dejstva, da je SACE matična družba družbe SACE BT, to ne omogoča sklepa, da je SACE ravnala tako, kot bi v takem položaju ravnalo zasebno podjetje. Nato bo Komisija pokazala, da pozavarovanje, ki ga je zagotovila družba SACE, pomeni prednost za SACE BT. |
| --- | --- |

(126)

Pri oceni obstoja prednosti bo Komisija najprej pokazala, da se ukrepa ne bi dalo pridobiti od preostalega trga. Nato bo pokazala, da SACE ni delovala kot zasebni pozavarovatelj. Poleg tega bo pokazala, da tudi ob upoštevanju dejstva, da je SACE matična družba družbe SACE BT, to ne omogoča sklepa, da je SACE ravnala tako, kot bi v takem položaju ravnalo zasebno podjetje. Nato bo Komisija pokazala, da pozavarovanje, ki ga je zagotovila družba SACE, pomeni prednost za SACE BT.

| (127) | Komisija opaža, da je SACE BT 30. januarja 2009 uspešno zbrala 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja na trgu za tržna kreditna tveganja za leto 2009, da je obnovila pozavarovalne pogodbe za leto 2009 (102). S številnimi udeleženci na trgu je bil vzpostavljen stik, ki pa so odklonili zagotovitev pozavarovanja za preostali del kljub njegovi domnevni donosnosti (16 udeležencev se je odločilo, da ne bo sodelovalo). Posledično se je „po številnih poskusih doseganja sporazuma z udeleženci na trgu“ (103) SACE BT odločila, da bo preostali del škodnega presežkovnega pozavarovanja poiskala pri družbi SACE. SACE je 5. junija 2009 prevzela 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja pod enakimi pogoji v smislu prednostnih nalog, zmogljivosti in premij kot zasebni pozavarovatelji. Zato je jasno, da 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja, ki ga je zagotovila SACE, SACE BT ne bi prejela od preostalega trga (104). |
| --- | --- |

(127)

Komisija opaža, da je SACE BT 30. januarja 2009 uspešno zbrala 25,85 % škodnega presežkovnega pozavarovanja na trgu za tržna kreditna tveganja za leto 2009, da je obnovila pozavarovalne pogodbe za leto 2009 (102). S številnimi udeleženci na trgu je bil vzpostavljen stik, ki pa so odklonili zagotovitev pozavarovanja za preostali del kljub njegovi domnevni donosnosti (16 udeležencev se je odločilo, da ne bo sodelovalo). Posledično se je „po številnih poskusih doseganja sporazuma z udeleženci na trgu“ (103) SACE BT odločila, da bo preostali del škodnega presežkovnega pozavarovanja poiskala pri družbi SACE. SACE je 5. junija 2009 prevzela 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja pod enakimi pogoji v smislu prednostnih nalog, zmogljivosti in premij kot zasebni pozavarovatelji. Zato je jasno, da 74,15 % škodnega presežkovnega pozavarovanja, ki ga je zagotovila SACE, SACE BT ne bi prejela od preostalega trga (104).

| (128) | Da se določi, ali tak ukrep pomeni prednost, je treba preveriti, da SACE z odobritvijo tega ukrepa ni ravnala tako, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal zasebni zavarovatelj. Komisija opaža, da sta Italija in SACE sami priznali, da je svetovna finančna kriza zelo vplivala na svetovni trg pozavarovanj in sprožila omejevalne pogoje pozavarovanja leta 2009. Zato so številni zasebni pozavarovatelji bistveno zmanjšali svojo zmogljivost zavarovanja kreditov z zmanjšanjem svojih dejavnosti v tem sektorju in se osredotočili na donosnejša področja, kar je vplivalo na razpoložljivost takega zavarovanja kreditov in pozavarovanja na trgu. Poleg tega je neuspeh družbe SACE BT, da najde pozavarovanje na trgu, tudi posledica njenega težavnega finančnega položaja in številni zasebni pozavarovatelji, ki so sodelovali v razpravah o obnovi pozavarovanja družbe SACE BT, so izrazili pomisleke o položaju družbe. SACE BT je leta 2008 zabeležila velike izgube (v višini približno 29,5 milijona EUR). Zaradi tega slabega položaja je bilo tveganje pozavarovanja višje (105). Ravnanje pozavarovateljev, ki so sodelovali v pozavarovanju, kaže, da bi zasebni pozavarovatelj le deloma sodeloval pri tako tveganem pozavarovanju, če provizije ne bi bile bistveno višje. Nikoli ne bi sprejel kritja tako visokega odstotka, kot je 74 %, in pod istimi pogoji, kot to zahtevajo pozavarovatelji za bistveno manjše odstotke pozavarovanja. Razumen vlagatelj bi zahteval provizijo, ki upošteva višjo raven prevzetih tveganj (106). Zato bi morala biti provizija, ki jo je zaračunala SACE, dejansko višja od provizije, ki jo je zaračunalo pet zasebnih pozavarovateljev za bistveno manjši odstotek pozavarovanja (107). Zato je Komisija znesek pomoči v drugem ukrepu izračunala kot razliko med provizijo pozavarovanja, ki bi jo zasebni pozavarovatelj zaračunal za tako velik delež pozavarovanja, in provizijo, ki je bila zaračunana družbi SACE BT. Komisija v skladu s svojo prakso (108) meni, da bi morala biti provizija za tako velik delež pozavarovanja in tveganja vsaj 10 % višja od provizije, ki so jo zaračunali zasebni pozavarovatelji za manjši delež pozavarovanja in tveganja. Za znesek v višini 1,56 milijona EUR, ki ga je SACE BT plačala SACE, pomoč znaša 156 000 EUR. Nazadnje Komisija opaža, da dodelitev tako velikega deleža pozavarovanja enem podjetju morda ni v skladu s splošnimi načeli podjetja o pozavarovanju, tj „število sodelujočih pozavarovateljev pri pogodbah je tako, da se zagotovi ustrezna razporeditev tveganja“ (109). Zaradi zgoraj navedenih razlogov je Komisija sklenila, da SACE ni ravnala kot zasebni pozavarovatelj. |
| --- | --- |

(128)

Da se določi, ali tak ukrep pomeni prednost, je treba preveriti, da SACE z odobritvijo tega ukrepa ni ravnala tako, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal zasebni zavarovatelj. Komisija opaža, da sta Italija in SACE sami priznali, da je svetovna finančna kriza zelo vplivala na svetovni trg pozavarovanj in sprožila omejevalne pogoje pozavarovanja leta 2009. Zato so številni zasebni pozavarovatelji bistveno zmanjšali svojo zmogljivost zavarovanja kreditov z zmanjšanjem svojih dejavnosti v tem sektorju in se osredotočili na donosnejša področja, kar je vplivalo na razpoložljivost takega zavarovanja kreditov in pozavarovanja na trgu. Poleg tega je neuspeh družbe SACE BT, da najde pozavarovanje na trgu, tudi posledica njenega težavnega finančnega položaja in številni zasebni pozavarovatelji, ki so sodelovali v razpravah o obnovi pozavarovanja družbe SACE BT, so izrazili pomisleke o položaju družbe. SACE BT je leta 2008 zabeležila velike izgube (v višini približno 29,5 milijona EUR). Zaradi tega slabega položaja je bilo tveganje pozavarovanja višje (105). Ravnanje pozavarovateljev, ki so sodelovali v pozavarovanju, kaže, da bi zasebni pozavarovatelj le deloma sodeloval pri tako tveganem pozavarovanju, če provizije ne bi bile bistveno višje. Nikoli ne bi sprejel kritja tako visokega odstotka, kot je 74 %, in pod istimi pogoji, kot to zahtevajo pozavarovatelji za bistveno manjše odstotke pozavarovanja. Razumen vlagatelj bi zahteval provizijo, ki upošteva višjo raven prevzetih tveganj (106). Zato bi morala biti provizija, ki jo je zaračunala SACE, dejansko višja od provizije, ki jo je zaračunalo pet zasebnih pozavarovateljev za bistveno manjši odstotek pozavarovanja (107). Zato je Komisija znesek pomoči v drugem ukrepu izračunala kot razliko med provizijo pozavarovanja, ki bi jo zasebni pozavarovatelj zaračunal za tako velik delež pozavarovanja, in provizijo, ki je bila zaračunana družbi SACE BT. Komisija v skladu s svojo prakso (108) meni, da bi morala biti provizija za tako velik delež pozavarovanja in tveganja vsaj 10 % višja od provizije, ki so jo zaračunali zasebni pozavarovatelji za manjši delež pozavarovanja in tveganja. Za znesek v višini 1,56 milijona EUR, ki ga je SACE BT plačala SACE, pomoč znaša 156 000 EUR. Nazadnje Komisija opaža, da dodelitev tako velikega deleža pozavarovanja enem podjetju morda ni v skladu s splošnimi načeli podjetja o pozavarovanju, tj „število sodelujočih pozavarovateljev pri pogodbah je tako, da se zagotovi ustrezna razporeditev tveganja“ (109). Zaradi zgoraj navedenih razlogov je Komisija sklenila, da SACE ni ravnala kot zasebni pozavarovatelj.

| (129) | V zvezi z vprašanjem, ali bi matična družba zagotovila tako velik delež pozavarovanja v razmerah, ko njena odvisna družba ne bi mogla pridobiti zadostnega deleža pozavarovanja po predlagani ceni na trgu, je treba omeniti, da taka pozavarovalna pogodba poveča izpostavljenost matične družbe poslovanju odvisne družbe. V tej zadevi je bila SACE leta 2009 v položaju, ko je potrebovala veliko dokapitalizacijo in pozavarovanje. Odločitev o odobritvi tega ukrepa bi bilo zato treba analizirati vzporedno z odobritvijo tretjega in četrtega ukrepa. Upravni odbor družbe SACE je drugi, tretji in četrti ukrep pravzaprav obravnaval že 26. maja 2009 (110), da bi zagotovil podporo družbi SACE BT (111). Kot bo ugotovljeno v oceni navedenih ukrepov, zasebni vlagatelj ne bi nadaljeval s temi dokapitalizacijami, temveč bi dopustil, da gre družba v stečaj. Zato je treba sprejeti sklep, da zasebna matična družba ne bi nadaljevala z drugim ukrepom, ki je še bolj povečal izpostavljenost matične družbe svoji odvisni družbi. |
| --- | --- |

(129)

V zvezi z vprašanjem, ali bi matična družba zagotovila tako velik delež pozavarovanja v razmerah, ko njena odvisna družba ne bi mogla pridobiti zadostnega deleža pozavarovanja po predlagani ceni na trgu, je treba omeniti, da taka pozavarovalna pogodba poveča izpostavljenost matične družbe poslovanju odvisne družbe. V tej zadevi je bila SACE leta 2009 v položaju, ko je potrebovala veliko dokapitalizacijo in pozavarovanje. Odločitev o odobritvi tega ukrepa bi bilo zato treba analizirati vzporedno z odobritvijo tretjega in četrtega ukrepa. Upravni odbor družbe SACE je drugi, tretji in četrti ukrep pravzaprav obravnaval že 26. maja 2009 (110), da bi zagotovil podporo družbi SACE BT (111). Kot bo ugotovljeno v oceni navedenih ukrepov, zasebni vlagatelj ne bi nadaljeval s temi dokapitalizacijami, temveč bi dopustil, da gre družba v stečaj. Zato je treba sprejeti sklep, da zasebna matična družba ne bi nadaljevala z drugim ukrepom, ki je še bolj povečal izpostavljenost matične družbe svoji odvisni družbi.

| (130) | V zvezi z vprašanjem, ali je pozavarovanje pomenilo prednost za družbo SACE BT, je ukrep, kot priznava SACE (glej uvodno izjavo 70), SACE BT omogočil, da poveča svojo zmogljivost zagotavljanja zavarovanja kreditov in tako prevzame več pogodb, kot bi jih lahko drugače. Drugače bi SACE BT brez tega ukrepa morala podpirati ta tveganja na svoji bilanci stanja oziroma bolj ogroziti svoj kapital ali ponuditi višjo premijo za pridobitev navedenega pozavarovanja, ki bi bila vsaj 10 % višja (glej uvodno izjavo 128). Zato je ukrep SACE BT omogočil, da pozavarovanje pridobi po nižji ceni, in sicer pozavarovanje, ki ji je omogočalo, da prevzame več zavarovanj, kot bi to lahko brez pozavarovanja družbe SACE, ali da nosi manj tveganj za svoj račun. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi z vprašanjem, ali je pozavarovanje pomenilo prednost za družbo SACE BT, je ukrep, kot priznava SACE (glej uvodno izjavo 70), SACE BT omogočil, da poveča svojo zmogljivost zagotavljanja zavarovanja kreditov in tako prevzame več pogodb, kot bi jih lahko drugače. Drugače bi SACE BT brez tega ukrepa morala podpirati ta tveganja na svoji bilanci stanja oziroma bolj ogroziti svoj kapital ali ponuditi višjo premijo za pridobitev navedenega pozavarovanja, ki bi bila vsaj 10 % višja (glej uvodno izjavo 128). Zato je ukrep SACE BT omogočil, da pozavarovanje pridobi po nižji ceni, in sicer pozavarovanje, ki ji je omogočalo, da prevzame več zavarovanj, kot bi to lahko brez pozavarovanja družbe SACE, ali da nosi manj tveganj za svoj račun.

| (131) | Komisija je sklenila, da je drugi ukrep pomenil prednost za SACE BT, ki ustreza razliki med provizijo, ki jo je SACE BT dejansko plačala, in provizijo, ki je vsaj 10 % višja, ki bi jo zahteval zasebni pozavarovatelj in ki bi upoštevala višjo raven prevzetih tveganj. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je sklenila, da je drugi ukrep pomenil prednost za SACE BT, ki ustreza razliki med provizijo, ki jo je SACE BT dejansko plačala, in provizijo, ki je vsaj 10 % višja, ki bi jo zahteval zasebni pozavarovatelj in ki bi upoštevala višjo raven prevzetih tveganj.

V.1.1.4.   Obstoj prednosti pri tretjem in četrtem ukrepu

| (132) | V uvodni izjavi 107 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila svoje pomisleke glede možnosti, da bi zasebni gospodarski subjekt v družbo SACE BT vložil znesek, ki se trenutno ocenjuje. Kot priznavajo italijanski organi, tretji in četrti ukrep krijeta potrebe SACE BT po kapitalu za soočanje z učinki finančne krize (112). V dokumentu za razpravo („materiale per discussione“) upravnega odbora družbe SACE BT z dne 31. marca 2009 je navedeno, da SACE BT „potrebuje dokapitalizacijo ('ricapiralizzazione)' v višini do 70 milijonov EUR, da se zagotovijo ustrezna sredstva za kritje rezerv konec leta 2009“ (113). Isti dokument navaja, da so bila sredstva že konec prvega semestra leta 2009 nezadostna za kritje rezerv, kar pomeni, da je bilo konec junija 2009 potrebnih 23 milijonov EUR in 68 milijonov EUR konec leta 2009. Sklep o začetku postopka navaja, da se zdi, da SACE BT ni bila v položaju, ko bi lahko krila izgube, zabeležene konec leta 2008, njena takratna sredstva pa so bila nezadostna za kritje rezerv. Zdi se, da SACE BT ne bi mogla zbrati kapitala, vloženega v družbo, na trgu, saj je bila pričakovana donosnost nezadostna. Ni dokazov, da je SACE BT takrat imela pozitivno vrednost. |
| --- | --- |

(132)

V uvodni izjavi 107 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila svoje pomisleke glede možnosti, da bi zasebni gospodarski subjekt v družbo SACE BT vložil znesek, ki se trenutno ocenjuje. Kot priznavajo italijanski organi, tretji in četrti ukrep krijeta potrebe SACE BT po kapitalu za soočanje z učinki finančne krize (112). V dokumentu za razpravo („materiale per discussione“) upravnega odbora družbe SACE BT z dne 31. marca 2009 je navedeno, da SACE BT „potrebuje dokapitalizacijo ('ricapiralizzazione)' v višini do 70 milijonov EUR, da se zagotovijo ustrezna sredstva za kritje rezerv konec leta 2009“ (113). Isti dokument navaja, da so bila sredstva že konec prvega semestra leta 2009 nezadostna za kritje rezerv, kar pomeni, da je bilo konec junija 2009 potrebnih 23 milijonov EUR in 68 milijonov EUR konec leta 2009. Sklep o začetku postopka navaja, da se zdi, da SACE BT ni bila v položaju, ko bi lahko krila izgube, zabeležene konec leta 2008, njena takratna sredstva pa so bila nezadostna za kritje rezerv. Zdi se, da SACE BT ne bi mogla zbrati kapitala, vloženega v družbo, na trgu, saj je bila pričakovana donosnost nezadostna. Ni dokazov, da je SACE BT takrat imela pozitivno vrednost.

| (133) | V uvodni izjavi 108 sklepa o začetku postopka je Komisija Italijo pozvala k predložitvi pripomb glede tega, ali je bil tretji ukrep nujen, da se družbi SACE BT omogoči nadaljnje poslovanje, in kako visoki bi bili ocenjeni stroški za SACE, če bi prodala ali likvidirala SACE BT. Komisija je opozorila, da bi matična družba svojo odvisno družbo dokapitalizirala, vendar le, če bi obstajala razumna verjetnost, da bo družba, ki prejme pomoč, ponovno donosna (114). Vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi vložil dodatnega kapitala v SACE BT, če bi bilo v gospodarskem smislu to dražje kot likvidacija zadevnih sredstev (tj. s prodajo zadevne naložbe). |
| --- | --- |

(133)

V uvodni izjavi 108 sklepa o začetku postopka je Komisija Italijo pozvala k predložitvi pripomb glede tega, ali je bil tretji ukrep nujen, da se družbi SACE BT omogoči nadaljnje poslovanje, in kako visoki bi bili ocenjeni stroški za SACE, če bi prodala ali likvidirala SACE BT. Komisija je opozorila, da bi matična družba svojo odvisno družbo dokapitalizirala, vendar le, če bi obstajala razumna verjetnost, da bo družba, ki prejme pomoč, ponovno donosna (114). Vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi vložil dodatnega kapitala v SACE BT, če bi bilo v gospodarskem smislu to dražje kot likvidacija zadevnih sredstev (tj. s prodajo zadevne naložbe).

| (134) | V uvodnih izjavah 111 in 117 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke, da sta tretji in četrti ukrep izpolnjevala načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji. Komisija je nadalje trdila, da se zdi, da ta dva ukrepa pomenita prednost za SACE BT. |
| --- | --- |

(134)

V uvodnih izjavah 111 in 117 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke, da sta tretji in četrti ukrep izpolnjevala načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji. Komisija je nadalje trdila, da se zdi, da ta dva ukrepa pomenita prednost za SACE BT.

| (135) | V sklepu o začetku postopka (uvodni izjavi 109) je navedeno, da ima glavno vlogo načrt, ki je bil takrat razpoložljiv. Načrt je ključnega pomena, saj bi zasebni vlagatelj zagotovil nov kapital družbi s pomanjkanjem dobička le, če pričakuje donos do zadostne ravni donosnosti. Drugače bi se z vloženim kapitalom le poplačal obstoječi dolg družbe, pri čemer se ne bi zagotovilo, da bo družba ponovno imela dobiček v prihodnosti (115). Brez privlačnega načrta „prestrukturiranja“ razumni zasebni vlagatelj naložbe ne bi izvedel (116). |
| --- | --- |

(135)

V sklepu o začetku postopka (uvodni izjavi 109) je navedeno, da ima glavno vlogo načrt, ki je bil takrat razpoložljiv. Načrt je ključnega pomena, saj bi zasebni vlagatelj zagotovil nov kapital družbi s pomanjkanjem dobička le, če pričakuje donos do zadostne ravni donosnosti. Drugače bi se z vloženim kapitalom le poplačal obstoječi dolg družbe, pri čemer se ne bi zagotovilo, da bo družba ponovno imela dobiček v prihodnosti (115). Brez privlačnega načrta „prestrukturiranja“ razumni zasebni vlagatelj naložbe ne bi izvedel (116).

| (136) | Komisija je opozorila, da je poslovni načrt SACE BT za obdobje 2010–2011 predvideval zlasti ukrepe za povečanje tržnega deleža in širitev dejavnosti ter ni predvideval ukrepov za ponovno vzpostavitev donosnosti, npr. za zmanjšanje stroškov in prestrukturiranje poslovnega modela. SACE BT je pričakovala, da bo svoj tržni delež na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi leta 2011 povečala do ciljne ravni, in sicer 15 %, ter do leta 2011 postala drugi udeleženec na trgu zavarovanja kreditov. Za leto 2009 je SACE BT ocenila, da bo tretja ali četrta na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi. V zvezi z distribucijskim omrežjem SACE BT načrt med drugim predvideva oceno možnih priložnosti za nadaljnje prevzeme. Poleg tega se poslovni načrt med drugim zanaša na zunanje dejavnike, kot so izboljšanje gospodarskega in tržnega scenarija in postopno odpiranje trga pozavarovanj od leta 2011, ne pa na notranje spremembe. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je opozorila, da je poslovni načrt SACE BT za obdobje 2010–2011 predvideval zlasti ukrepe za povečanje tržnega deleža in širitev dejavnosti ter ni predvideval ukrepov za ponovno vzpostavitev donosnosti, npr. za zmanjšanje stroškov in prestrukturiranje poslovnega modela. SACE BT je pričakovala, da bo svoj tržni delež na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi leta 2011 povečala do ciljne ravni, in sicer 15 %, ter do leta 2011 postala drugi udeleženec na trgu zavarovanja kreditov. Za leto 2009 je SACE BT ocenila, da bo tretja ali četrta na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi. V zvezi z distribucijskim omrežjem SACE BT načrt med drugim predvideva oceno možnih priložnosti za nadaljnje prevzeme. Poleg tega se poslovni načrt med drugim zanaša na zunanje dejavnike, kot so izboljšanje gospodarskega in tržnega scenarija in postopno odpiranje trga pozavarovanj od leta 2011, ne pa na notranje spremembe.

| (137) | Podatki, ki sta jih Italija in SACE predložili med formalnim postopkom preiskave, niso spremenili začetne ocene Komisije iz sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(137)

Podatki, ki sta jih Italija in SACE predložili med formalnim postopkom preiskave, niso spremenili začetne ocene Komisije iz sklepa o začetku postopka.

| (138) | Komisija ni spremenila stališča o uvrstitvi tretjega in četrtega ukrepa kot povečanje kapitala („aumenti di capitale“). Čeprav po podatkih Italije poslovanje ni povečalo osnovnega kapitala („capitale sociale“), Komisija opaža, da je pozitivno vplivalo na lastniški kapital delničarjev („patrimonio netto“), ki je širša kategorija kot osnovni kapital („capitale sociale“), s prenosom matične družbe SACE v kapital SACE BT (117). |
| --- | --- |

(138)

Komisija ni spremenila stališča o uvrstitvi tretjega in četrtega ukrepa kot povečanje kapitala („aumenti di capitale“). Čeprav po podatkih Italije poslovanje ni povečalo osnovnega kapitala („capitale sociale“), Komisija opaža, da je pozitivno vplivalo na lastniški kapital delničarjev („patrimonio netto“), ki je širša kategorija kot osnovni kapital („capitale sociale“), s prenosom matične družbe SACE v kapital SACE BT (117).

| (139) | Po trditvah družbe SACE so bile odločitve za dokapitalizacijo SACE BT sprejete ob upoštevanju pričakovane ponovne donosnosti leta 2011. |
| --- | --- |

(139)

Po trditvah družbe SACE so bile odločitve za dokapitalizacijo SACE BT sprejete ob upoštevanju pričakovane ponovne donosnosti leta 2011.

| (140) | Vendar Komisija opominja, da SACE ob odobritvi tretjega ukrepa ni imela posodobljenih finančnih napovedi ali poslovnega načrta, ki bi upošteval kapitalsko injekcijo in najnovejše finančne podatke. Torej SACE ni imela podlage, da bi pričakovala ponovno donosnost SACE BT. |
| --- | --- |

(140)

Vendar Komisija opominja, da SACE ob odobritvi tretjega ukrepa ni imela posodobljenih finančnih napovedi ali poslovnega načrta, ki bi upošteval kapitalsko injekcijo in najnovejše finančne podatke. Torej SACE ni imela podlage, da bi pričakovala ponovno donosnost SACE BT.

| (141) | Glavni dokument, ki ga je SACE upoštevala pri odobritvi četrtega ukrepa, sestavlja poslovni načrt za obdobje 2010–2011. Komisija opaža, da je bil ta poslovni načrt zelo kratek dokument, ki je le opredeljeval negativni položaj na trgu ter v zvezi s SACE BT navajal nekaj glavnih finančnih količnikov in vrednosti za leti 2010 in 2011. Poslovni načrt je zlasti navajal podatke, ki so kazali, da se je položaj na trgu slabšal (količnik izgub se je postopoma slabšal in se v letu 2008 povečal za 71,4 % v primerjavi z letom 2007) ter da so izgube znašale približno polovico prometa v sektorju. V tem okviru je načrt predvideval bistveno boljše stopnje zavarovanja kreditov SACE BT, ki naj bi dosegla finančno rentabilnost nič leta 2011 (glej preglednico 5). Vendar ni podrobno opredelil sprememb pri oblikovanju cen ali kako bi se v ta namen lahko zmanjšali stroški. |
| --- | --- |

(141)

Glavni dokument, ki ga je SACE upoštevala pri odobritvi četrtega ukrepa, sestavlja poslovni načrt za obdobje 2010–2011. Komisija opaža, da je bil ta poslovni načrt zelo kratek dokument, ki je le opredeljeval negativni položaj na trgu ter v zvezi s SACE BT navajal nekaj glavnih finančnih količnikov in vrednosti za leti 2010 in 2011. Poslovni načrt je zlasti navajal podatke, ki so kazali, da se je položaj na trgu slabšal (količnik izgub se je postopoma slabšal in se v letu 2008 povečal za 71,4 % v primerjavi z letom 2007) ter da so izgube znašale približno polovico prometa v sektorju. V tem okviru je načrt predvideval bistveno boljše stopnje zavarovanja kreditov SACE BT, ki naj bi dosegla finančno rentabilnost nič leta 2011 (glej preglednico 5). Vendar ni podrobno opredelil sprememb pri oblikovanju cen ali kako bi se v ta namen lahko zmanjšali stroški.

| (142) | Treba je poudariti, da je poslovni načrt za obdobje 2010–2011 vključeval le napoved o finančni rentabilnosti leta 2011, vendar ni vključeval nobenega podatka, ki bi pokazal, da se bo položaj izboljšal po letu 2011, ali ocene donosnosti družbe SACE BT v prihodnosti po navedenem datumu (možnost, da bi družba imela dobiček po letu 2011, pravzaprav sploh ni bila omenjena). Poleg tega je bil navedeni cilj v načrtu omejen na to, da družba preneha ustvarjati izgube ali dodatno razširi svojo prisotnost na trgu, pri tem pa ni bil predviden dobiček v prihodnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval zanesljivo oceno za obnovitev donosnosti v prihodnosti na ustrezno raven. |
| --- | --- |

(142)

Treba je poudariti, da je poslovni načrt za obdobje 2010–2011 vključeval le napoved o finančni rentabilnosti leta 2011, vendar ni vključeval nobenega podatka, ki bi pokazal, da se bo položaj izboljšal po letu 2011, ali ocene donosnosti družbe SACE BT v prihodnosti po navedenem datumu (možnost, da bi družba imela dobiček po letu 2011, pravzaprav sploh ni bila omenjena). Poleg tega je bil navedeni cilj v načrtu omejen na to, da družba preneha ustvarjati izgube ali dodatno razširi svojo prisotnost na trgu, pri tem pa ni bil predviden dobiček v prihodnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval zanesljivo oceno za obnovitev donosnosti v prihodnosti na ustrezno raven.

| (143) | Iz zapisnika sestanka upravnega odbora družbe SACE, na katerem sta bila odobrena tretji in četrt ukrep, se zdi tudi, da se je upravni odbor strinjal s kapitalizacijskimi ukrepi, da se krijejo izgube in izpolnijo regulativne zahteve ter družbi tako omogoči nadaljnje poslovanje. V navedenem zapisniku ni bila omenjena donosnost družbe v prihodnosti. Uprava ni upoštevala morebitne likvidacije družbe SACE BT, ko je primerjala scenarij likvidacije z izbranim načinom vlaganja dodatnega kapitala v družbo v težavah. Zato ni zahtevala ali obravnavala ocene stroškov likvidacije in torej ni bila v položaju za sprejetje sklepa, da bi kapitalska injekcija prinesla boljše gospodarske rezultate kot likvidacija družbe. |
| --- | --- |

(143)

Iz zapisnika sestanka upravnega odbora družbe SACE, na katerem sta bila odobrena tretji in četrt ukrep, se zdi tudi, da se je upravni odbor strinjal s kapitalizacijskimi ukrepi, da se krijejo izgube in izpolnijo regulativne zahteve ter družbi tako omogoči nadaljnje poslovanje. V navedenem zapisniku ni bila omenjena donosnost družbe v prihodnosti. Uprava ni upoštevala morebitne likvidacije družbe SACE BT, ko je primerjala scenarij likvidacije z izbranim načinom vlaganja dodatnega kapitala v družbo v težavah. Zato ni zahtevala ali obravnavala ocene stroškov likvidacije in torej ni bila v položaju za sprejetje sklepa, da bi kapitalska injekcija prinesla boljše gospodarske rezultate kot likvidacija družbe.

| (144) | Zato je Komisija sklenila, da SACE pri sprejetju navedenih ukrepov ni ocenila, ali je bila zagotovitev dodatnega kapitala bolj ekonomičen scenarij zanjo kot delničarko kot likvidacija odvisne družbe. Glede na okoliščine na trgu in takratno odsotnost napovedi o donosnosti za SACE BT preudarni zasebni udeleženec na trgu ne bi nadaljeval z naložbo brez takega premisleka. Že samo zato se lahko sklene, da SACE ni ravnala kot preudarni zasebni udeleženec na trgu ter da bi se zato kapitalske injekcije, ki so posledica tretjega in četrtega ukrepa, morale uvrstiti kot državna pomoč. |
| --- | --- |

(144)

Zato je Komisija sklenila, da SACE pri sprejetju navedenih ukrepov ni ocenila, ali je bila zagotovitev dodatnega kapitala bolj ekonomičen scenarij zanjo kot delničarko kot likvidacija odvisne družbe. Glede na okoliščine na trgu in takratno odsotnost napovedi o donosnosti za SACE BT preudarni zasebni udeleženec na trgu ne bi nadaljeval z naložbo brez takega premisleka. Že samo zato se lahko sklene, da SACE ni ravnala kot preudarni zasebni udeleženec na trgu ter da bi se zato kapitalske injekcije, ki so posledica tretjega in četrtega ukrepa, morale uvrstiti kot državna pomoč.

| (145) | Komisija za namen celovitosti tudi dodaja, da ne more podpreti trditve SACE, da bi skladnost z regulativnimi kapitalskimi zahtevami preudarnemu zasebnemu vlagatelju v tržnem gospodarstvu zadostovala za dodatno naložbo kapitala v družbo. Kot navaja sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji) (118), vlagatelje zakon pogosto zavezuje, da prispevajo dodaten lastniški kapital družbam, katerih kapitalsko osnovo so redne izgube zmanjšale pod predhodno določeno raven. V odgovor trditvam držav članic, da se te kapitalske injekcije ne morejo obravnavati kot pomoč, saj le izpolnjujejo pravno obveznost, sporočilo o načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji navaja, da bi zasebni vlagatelji v takem položaju premislili o vseh drugih možnostih, vključno z likvidacijo ali zaprtjem (119), in izbrali možnost, ki prinaša največ prednosti v finančnem smislu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija za namen celovitosti tudi dodaja, da ne more podpreti trditve SACE, da bi skladnost z regulativnimi kapitalskimi zahtevami preudarnemu zasebnemu vlagatelju v tržnem gospodarstvu zadostovala za dodatno naložbo kapitala v družbo. Kot navaja sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji) (118), vlagatelje zakon pogosto zavezuje, da prispevajo dodaten lastniški kapital družbam, katerih kapitalsko osnovo so redne izgube zmanjšale pod predhodno določeno raven. V odgovor trditvam držav članic, da se te kapitalske injekcije ne morejo obravnavati kot pomoč, saj le izpolnjujejo pravno obveznost, sporočilo o načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji navaja, da bi zasebni vlagatelji v takem položaju premislili o vseh drugih možnostih, vključno z likvidacijo ali zaprtjem (119), in izbrali možnost, ki prinaša največ prednosti v finančnem smislu.

| (146) | V tem primeru Komisija meni, da bi SACE družbo SACE BT lahko pustila, da gre v stečaj, saj je bila delniška družba. SACE ne bi bilo treba kriti obveznosti družbe SACE BT. SACE pravilno trdi, da lahko zasebni vlagatelji upoštevajo druge vidike, kot je javni ugled (120). Sodišče je v zadevi ENI/Lanerossi razsodilo, da se začasna absorpcija izgub matične družbe, ki jih ustvari odvisna družba, „ki je začasno v težavah, vendar lahko ponovno postane donosna, morda po prestrukturiranju“, lahko upraviči ne le z možnostjo neposredne premoženjske koristi, temveč tudi z drugimi vidiki, tj. zaščito javne podobe skupine in preusmeritvijo njenega poslovanja (121). Vendar je Sodišče razsodilo, da bi se moralo vse kapitalske injekcije obravnavati kot državno pomoč, če ni možnosti za donosnost, tudi dolgoročnih ne (122). Kot je potrdila sodna praksa, so trditve zato imele omejeno pomembnost za uporabo preskusa zasebnega vlagatelja ob odsotnosti napovedi v času kapitalskih injekcij, da bo SACE BT imela dobiček po letu 2011, tudi dolgoročnih ne. |
| --- | --- |

(146)

V tem primeru Komisija meni, da bi SACE družbo SACE BT lahko pustila, da gre v stečaj, saj je bila delniška družba. SACE ne bi bilo treba kriti obveznosti družbe SACE BT. SACE pravilno trdi, da lahko zasebni vlagatelji upoštevajo druge vidike, kot je javni ugled (120). Sodišče je v zadevi ENI/Lanerossi razsodilo, da se začasna absorpcija izgub matične družbe, ki jih ustvari odvisna družba, „ki je začasno v težavah, vendar lahko ponovno postane donosna, morda po prestrukturiranju“, lahko upraviči ne le z možnostjo neposredne premoženjske koristi, temveč tudi z drugimi vidiki, tj. zaščito javne podobe skupine in preusmeritvijo njenega poslovanja (121). Vendar je Sodišče razsodilo, da bi se moralo vse kapitalske injekcije obravnavati kot državno pomoč, če ni možnosti za donosnost, tudi dolgoročnih ne (122). Kot je potrdila sodna praksa, so trditve zato imele omejeno pomembnost za uporabo preskusa zasebnega vlagatelja ob odsotnosti napovedi v času kapitalskih injekcij, da bo SACE BT imela dobiček po letu 2011, tudi dolgoročnih ne.

| (147) | Poleg tega Italija in SACE nista zagotovili elementov, s katerimi bi pokazali ali količinsko opredelili negativne gospodarske učinke, ki bi jih domnevno poslabšanje javne podobe družbe SACE imelo za to družbo. |
| --- | --- |

(147)

Poleg tega Italija in SACE nista zagotovili elementov, s katerimi bi pokazali ali količinsko opredelili negativne gospodarske učinke, ki bi jih domnevno poslabšanje javne podobe družbe SACE imelo za to družbo.

| (148) | Komisija opaža tudi, da se dejavnosti zavarovanja družbe SACE izvajajo v okviru jamstva države. Zavarovani posledično vedo, da jim bo država zagotovila plačilo odškodnin, ki jim v okviru navedenih zavarovanj pripadajo. Zato Komisija ne vidi razloga, zakaj bi bile zavarovane stranke družbe SACE zaskrbljene glede tega, da je bila odvisna družba družbe SACE, ki ne deluje v okviru jamstva države in je delniška družba, likvidirana. Italija in SACE nista utemeljili, zakaj bi to vplivalo na te dejavnosti SACE, ki se izvajajo v okviru jamstva države. |
| --- | --- |

(148)

Komisija opaža tudi, da se dejavnosti zavarovanja družbe SACE izvajajo v okviru jamstva države. Zavarovani posledično vedo, da jim bo država zagotovila plačilo odškodnin, ki jim v okviru navedenih zavarovanj pripadajo. Zato Komisija ne vidi razloga, zakaj bi bile zavarovane stranke družbe SACE zaskrbljene glede tega, da je bila odvisna družba družbe SACE, ki ne deluje v okviru jamstva države in je delniška družba, likvidirana. Italija in SACE nista utemeljili, zakaj bi to vplivalo na te dejavnosti SACE, ki se izvajajo v okviru jamstva države.

| (149) | Poleg tega Komisija meni, da dejavnosti zavarovanja SACE niso tržne dejavnosti, ki bi jih izvajal zasebni subjekt, ker jih SACE izvaja z jamstvom države (tako jamstvo zavarovanja dejavnosti družbe SACE ni pomoč, saj se za te dejavnosti šteje, da jih trg ne ponuja in da zato ni izkrivljanja konkurence). Komisija meni, da pri ocenjevanju, ali bi zasebni vlagatelj v takem položaju, kot je bila SACE, odvisni družbi, kot je SACE BT, pustil, da gre v stečaj oziroma ali bi jo dokapitaliziral, ni mogoče upoštevati morebitnega negativnega učinka likvidacije SACE BT na te netržne dejavnosti, ki jih izvaja SACE, saj zasebni vlagatelj nikoli ne bi bil v položaju, ko bi izvajal take dejavnosti. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega Komisija meni, da dejavnosti zavarovanja SACE niso tržne dejavnosti, ki bi jih izvajal zasebni subjekt, ker jih SACE izvaja z jamstvom države (tako jamstvo zavarovanja dejavnosti družbe SACE ni pomoč, saj se za te dejavnosti šteje, da jih trg ne ponuja in da zato ni izkrivljanja konkurence). Komisija meni, da pri ocenjevanju, ali bi zasebni vlagatelj v takem položaju, kot je bila SACE, odvisni družbi, kot je SACE BT, pustil, da gre v stečaj oziroma ali bi jo dokapitaliziral, ni mogoče upoštevati morebitnega negativnega učinka likvidacije SACE BT na te netržne dejavnosti, ki jih izvaja SACE, saj zasebni vlagatelj nikoli ne bi bil v položaju, ko bi izvajal take dejavnosti.

| (150) | Kot je navedeno, SACE ob sprejetju tretjega in četrtega ukrepa ni primerjala scenarija likvidacije z izbranim načinom naložbe dodatnega kapitala v družbo SACE BT, kljub temu da je bila družba v težavah. Za namen popolnosti bo Komisija v spodnjih odstavkih vseeno pokazala, da bi SACE ob taki primerjavi ugotovila, da bi bila likvidacija družbe SACE BT ustreznejša od naložbe dodatnega kapitala v višini 70 milijonov EUR v družbo SACE BT, kljub temu da je bila družba v težavah. |
| --- | --- |

(150)

Kot je navedeno, SACE ob sprejetju tretjega in četrtega ukrepa ni primerjala scenarija likvidacije z izbranim načinom naložbe dodatnega kapitala v družbo SACE BT, kljub temu da je bila družba v težavah. Za namen popolnosti bo Komisija v spodnjih odstavkih vseeno pokazala, da bi SACE ob taki primerjavi ugotovila, da bi bila likvidacija družbe SACE BT ustreznejša od naložbe dodatnega kapitala v višini 70 milijonov EUR v družbo SACE BT, kljub temu da je bila družba v težavah.

| (151) | Da se ugotovi, ali je bila SACE kot edina delničarka družbe SACE BT v boljšem položaju, ko je vložila dodatni kapital v višini 70 milijonov EUR, kot če bi družbo SACE BT likvidirala (opuščanje njenih dejavnosti), je treba primerjati pričakovane denarne tokove, če obstajajo, za SACE kot delničarko pri scenariju likvidacije (zaprtju) z denarnimi tokovi, pričakovanimi v scenariju kapitalske injekcije. Na podlagi predloženih informacij je razvidno, da Italija in SACE takrat (ali naknadno) nista ocenili deleža lastniškega kapitala v družbi SACE BT pri scenarijih pred injekcijo in po njej. |
| --- | --- |

(151)

Da se ugotovi, ali je bila SACE kot edina delničarka družbe SACE BT v boljšem položaju, ko je vložila dodatni kapital v višini 70 milijonov EUR, kot če bi družbo SACE BT likvidirala (opuščanje njenih dejavnosti), je treba primerjati pričakovane denarne tokove, če obstajajo, za SACE kot delničarko pri scenariju likvidacije (zaprtju) z denarnimi tokovi, pričakovanimi v scenariju kapitalske injekcije. Na podlagi predloženih informacij je razvidno, da Italija in SACE takrat (ali naknadno) nista ocenili deleža lastniškega kapitala v družbi SACE BT pri scenarijih pred injekcijo in po njej.

| (152) | Komisija opaža, da se je konec maja 2009 in v začetku julija 2009, ko se je uprava družbe SACE BT odločila za odobritev tretjega in četrtega ukrepa, že pričakovalo, da bo SACE BT po ocenah leta 2009 poleg visokih izgub, zabeleženih leta 2008 (29,5 milijona EUR), ustvarila dodatne visoke izgube (v višini 53,4 milijona EUR (123)), tako da bi preostali kapital konec leta 2009 po pričakovanjih znašal 24,2 milijona EUR. Zlasti je knjižna vrednost družbe SACE BT konec prvega četrtletja 2009 (1Q2009) (ob upoštevanju zabeleženih izgub v navedenem obdobju v višini 22,6 milijona EUR) znašala 55 milijonov EUR, pričakovane izgube za celo leto 2009 pa so znašale 53,4 milijona EUR. Zato bi pri scenariju pred injekcijo pričakovana knjižna vrednost lastniškega deleža konec leta 2009 znašala toliko, kot je razlika med knjižno vrednostjo konec prvega četrtletja 2009, in sicer 55 milijonov EUR, in preostalimi pričakovanimi izgubami v tistem letu, tj. 30,8 milijona EUR (od 53,4 milijona EUR se odšteje 22,6 milijona EUR), kar znaša 24,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(152)

Komisija opaža, da se je konec maja 2009 in v začetku julija 2009, ko se je uprava družbe SACE BT odločila za odobritev tretjega in četrtega ukrepa, že pričakovalo, da bo SACE BT po ocenah leta 2009 poleg visokih izgub, zabeleženih leta 2008 (29,5 milijona EUR), ustvarila dodatne visoke izgube (v višini 53,4 milijona EUR (123)), tako da bi preostali kapital konec leta 2009 po pričakovanjih znašal 24,2 milijona EUR. Zlasti je knjižna vrednost družbe SACE BT konec prvega četrtletja 2009 (1Q2009) (ob upoštevanju zabeleženih izgub v navedenem obdobju v višini 22,6 milijona EUR) znašala 55 milijonov EUR, pričakovane izgube za celo leto 2009 pa so znašale 53,4 milijona EUR. Zato bi pri scenariju pred injekcijo pričakovana knjižna vrednost lastniškega deleža konec leta 2009 znašala toliko, kot je razlika med knjižno vrednostjo konec prvega četrtletja 2009, in sicer 55 milijonov EUR, in preostalimi pričakovanimi izgubami v tistem letu, tj. 30,8 milijona EUR (od 53,4 milijona EUR se odšteje 22,6 milijona EUR), kar znaša 24,2 milijona EUR.

| (153) | Pri scenariju po injekciji bi se pričakovalo, da se bo knjižna vrednost lastniškega kapitala povečala za znesek dokapitalizacij (70 milijonov EUR) in tako znašala 94,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(153)

Pri scenariju po injekciji bi se pričakovalo, da se bo knjižna vrednost lastniškega kapitala povečala za znesek dokapitalizacij (70 milijonov EUR) in tako znašala 94,2 milijona EUR.

| (154) | V tem okviru je treba omeniti, da so pri scenariju likvidacije delničarji upravičeni le do preostalih prihodkov, če ostanejo po kritju vseh obveznosti družbe in vseh zapadlih stroškov likvidacije. Izid likvidacije je odvisen od vrednosti in možnosti prodaje sredstev družbe. |
| --- | --- |

(154)

V tem okviru je treba omeniti, da so pri scenariju likvidacije delničarji upravičeni le do preostalih prihodkov, če ostanejo po kritju vseh obveznosti družbe in vseh zapadlih stroškov likvidacije. Izid likvidacije je odvisen od vrednosti in možnosti prodaje sredstev družbe.

| (155) | Komisija zelo previdno obravnava hipotezo, da družba SACE pri scenariju likvidacije ne bi izterjala nič svoje kapitalske naložbe, ki jo je izvedla v družbo SACE BT. |
| --- | --- |

(155)

Komisija zelo previdno obravnava hipotezo, da družba SACE pri scenariju likvidacije ne bi izterjala nič svoje kapitalske naložbe, ki jo je izvedla v družbo SACE BT.

| (156) | Pri naslednjem koraku pri ocenjevanju relativne privlačnosti injekcije kapitala v višini 70 milijonov EUR v družbo SACE BT v primerjavi s scenarijem likvidacije je treba oceniti, kolikšna je bila vrednost družbe (tj. tržna vrednost 100-odstotnega deleža lastniškega kapitala v družbi) po tej injekciji v višini 70 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(156)

Pri naslednjem koraku pri ocenjevanju relativne privlačnosti injekcije kapitala v višini 70 milijonov EUR v družbo SACE BT v primerjavi s scenarijem likvidacije je treba oceniti, kolikšna je bila vrednost družbe (tj. tržna vrednost 100-odstotnega deleža lastniškega kapitala v družbi) po tej injekciji v višini 70 milijonov EUR.

| (157) | Če je vrednost družbe po kapitalskih injekcijah leta 2009 znašala 70 milijonov EUR ali več, potem bi zasebni vlagatelj morda želel nadaljevati s to naložbo. |
| --- | --- |

(157)

Če je vrednost družbe po kapitalskih injekcijah leta 2009 znašala 70 milijonov EUR ali več, potem bi zasebni vlagatelj morda želel nadaljevati s to naložbo.

| (158) | Taka vrednost družbe je odvisna od ocene trenutne vrednosti denarnih tokov v prihodnosti (smeri denarnih tokov) za delničarja. |
| --- | --- |

(158)

Taka vrednost družbe je odvisna od ocene trenutne vrednosti denarnih tokov v prihodnosti (smeri denarnih tokov) za delničarja.

| (159) | V zvezi s tem Komisija opominja, da v poslovnih načrtih in/ali napovedih, ki so bili takrat na voljo, ni bilo pričakovanega toka dobičkov v prihodnosti, ki bi lahko pokazali, da bi tržna vrednost znašala približno 70 milijonov EUR. Poleg tega družba pred krizo ni bila donosna, zato ni bilo mogoče pričakovati, da bo družba samodejno ponovno dosegla ustrezno raven donosnosti, ko se bodo makroekonomski položaj in finančni trgi povrnili v normalno stanje. Komisija je zato sklenila, da zaradi odsotnosti pričakovane smeri denarnega toka za družbo SACE BT ni bilo znaka, da bo njena tržna vrednost po izvedbi tretjega in četrtega ukrepa znašala 70 milijonov EUR ali več. Zato bi preudarni zasebni vlagatelj družbi SACE BT raje pustil, da gre v stečaj (ali jo prodal, če bi našel kupca), kot pa nadaljeval z njeno dokapitalizacijo. Tako tudi ta dodatna analiza kaže, da SACE pri odobritvi tretjega in četrtega ukrepa ni ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(159)

V zvezi s tem Komisija opominja, da v poslovnih načrtih in/ali napovedih, ki so bili takrat na voljo, ni bilo pričakovanega toka dobičkov v prihodnosti, ki bi lahko pokazali, da bi tržna vrednost znašala približno 70 milijonov EUR. Poleg tega družba pred krizo ni bila donosna, zato ni bilo mogoče pričakovati, da bo družba samodejno ponovno dosegla ustrezno raven donosnosti, ko se bodo makroekonomski položaj in finančni trgi povrnili v normalno stanje. Komisija je zato sklenila, da zaradi odsotnosti pričakovane smeri denarnega toka za družbo SACE BT ni bilo znaka, da bo njena tržna vrednost po izvedbi tretjega in četrtega ukrepa znašala 70 milijonov EUR ali več. Zato bi preudarni zasebni vlagatelj družbi SACE BT raje pustil, da gre v stečaj (ali jo prodal, če bi našel kupca), kot pa nadaljeval z njeno dokapitalizacijo. Tako tudi ta dodatna analiza kaže, da SACE pri odobritvi tretjega in četrtega ukrepa ni ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (160) | Drugi argument je, da bi vlagatelj za vrednotenje družbe lahko uporabil drug kazalnik, kot je metoda vrednotenja s pomnožitvijo mnogokratnika razmerja med ceno in knjigovodsko vrednostjo delnice (P/B), izpeljanega iz primerljivih družb, katerih delnice kotirajo na borzi, s knjižno vrednostjo družbe. |
| --- | --- |

(160)

Drugi argument je, da bi vlagatelj za vrednotenje družbe lahko uporabil drug kazalnik, kot je metoda vrednotenja s pomnožitvijo mnogokratnika razmerja med ceno in knjigovodsko vrednostjo delnice (P/B), izpeljanega iz primerljivih družb, katerih delnice kotirajo na borzi, s knjižno vrednostjo družbe.

| (161) | Komisija je seznanjena le z eno evropsko družbo za zavarovanje kreditov, ki kotira na borzi, in sicer Euler-Hermes, zato se lahko upošteva njen P/B. Je družba z razmeroma nizkim tveganjem (124), saj se zdi, da je upade gospodarske rasti v preteklosti razmeroma dobro prebrodila, leta 2008 in konec prvega četrtletja 2009 je bila donosna, leta 2008 pa je celo razdelila dividende. Zato bi bila vrednost družbe z višjim tveganjem, kot je SACE BT, manjša od vrednosti, izračunane z uporabo mnogokratnika P/B družbe Euler-Hermes. P/B družbe Euler-Hermes je konec prvega četrtletja znašal približno 0,60 (125). Če bi se ta mnogokratnik uporabil za pričakovano vrednost družbe SACE BT konec leta 2009 v višini 94,2 milijona EUR, bi vrednost družbe znašala 56,52 milijona EUR, če bi bila profila tveganja primerljiva. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je seznanjena le z eno evropsko družbo za zavarovanje kreditov, ki kotira na borzi, in sicer Euler-Hermes, zato se lahko upošteva njen P/B. Je družba z razmeroma nizkim tveganjem (124), saj se zdi, da je upade gospodarske rasti v preteklosti razmeroma dobro prebrodila, leta 2008 in konec prvega četrtletja 2009 je bila donosna, leta 2008 pa je celo razdelila dividende. Zato bi bila vrednost družbe z višjim tveganjem, kot je SACE BT, manjša od vrednosti, izračunane z uporabo mnogokratnika P/B družbe Euler-Hermes. P/B družbe Euler-Hermes je konec prvega četrtletja znašal približno 0,60 (125). Če bi se ta mnogokratnik uporabil za pričakovano vrednost družbe SACE BT konec leta 2009 v višini 94,2 milijona EUR, bi vrednost družbe znašala 56,52 milijona EUR, če bi bila profila tveganja primerljiva.

| (162) | Vendar Komisija opaža, da SACE BT pred krizo ni bila donosna (v nasprotju z navedbami iz njenega poslovnega načrta), poleg tega pa ni bilo poslovnega načrta, ki bi kazal možnost, da bo ponovno donosna. Posledično se lahko šteje za takrat bistveno bolj tvegano družbo kot Euler-Hermes, zato bi vrednost družbe ob odobritvi ukrepov znašala bistveno manj kot 56,52 milijona EUR. |
| --- | --- |

(162)

Vendar Komisija opaža, da SACE BT pred krizo ni bila donosna (v nasprotju z navedbami iz njenega poslovnega načrta), poleg tega pa ni bilo poslovnega načrta, ki bi kazal možnost, da bo ponovno donosna. Posledično se lahko šteje za takrat bistveno bolj tvegano družbo kot Euler-Hermes, zato bi vrednost družbe ob odobritvi ukrepov znašala bistveno manj kot 56,52 milijona EUR.

| (163) | Poleg tega je Italija priznala tudi, da so bile okoliščine na trgu take, da je bilo takratno vrednotenje zavarovalnic po tržnem tečaju zelo nizko (126). |
| --- | --- |

(163)

Poleg tega je Italija priznala tudi, da so bile okoliščine na trgu take, da je bilo takratno vrednotenje zavarovalnic po tržnem tečaju zelo nizko (126).

| (164) | Na koncu bi zaradi uporabe vrednosti razmerja med ceno in knjigovodsko vrednostjo delnice, podobno kot pri uporabi vrednosti na podlagi denarnih tokov v prihodnosti, zasebni vlagatelj sklenil, da je odvisno družbo bolje pustiti, da gre v stečaj, kot vanjo vložiti dodatnih 70 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(164)

Na koncu bi zaradi uporabe vrednosti razmerja med ceno in knjigovodsko vrednostjo delnice, podobno kot pri uporabi vrednosti na podlagi denarnih tokov v prihodnosti, zasebni vlagatelj sklenil, da je odvisno družbo bolje pustiti, da gre v stečaj, kot vanjo vložiti dodatnih 70 milijonov EUR.

| (165) | Zato se lahko tudi na podlagi zgornje analize sklene, da je bila SACE v slabšem položaju po odobritvi tretjega in četrtega ukrepa, kot bi bila v primeru scenarija likvidacije. |
| --- | --- |

(165)

Zato se lahko tudi na podlagi zgornje analize sklene, da je bila SACE v slabšem položaju po odobritvi tretjega in četrtega ukrepa, kot bi bila v primeru scenarija likvidacije.

| (166) | Komisija nadalje ugotavlja, da je v odvisno družbo za zavarovanje izvoznih kreditov dodaten kapital v času krize vložilo več vlagateljev v tržnem gospodarstvu, kot to poudarja družba SACE. Zaradi visoke negotovosti in nujnosti tem vlagateljem dokončne napovedi v času njihovih naložb morda niso bile nemudoma na voljo. Vendar so bile družbe za zavarovanja izvoznih kreditov, ki so jih njihovi delničarji dokapitalizirali, pred krizo donosne, tako da je bila njihova ponovna donosnost verjetnejša. Toda SACE BT je dosegala izgube. Pri odvisni družbi, ki je že imela izgubo oziroma je v letih pred krizo komaj dosegala finančno rentabilnost (pri čemer je njen poslovni načrt predvideval stalno rast donosnosti), bi se zasebni vlagatelj pri veliki naložbi kapitala obotavljal. Preveril bi, ali je mogoče, da bo družba nekoč dosegala ustrezno raven donosnosti. Komisija opaža, da leta 2009 ni bilo finančnih napovedi, ki bi kazale ponovno doseganje donosnosti. Preudarni vlagatelj v takih okoliščinah v družbo ne bi vložil veliko dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(166)

Komisija nadalje ugotavlja, da je v odvisno družbo za zavarovanje izvoznih kreditov dodaten kapital v času krize vložilo več vlagateljev v tržnem gospodarstvu, kot to poudarja družba SACE. Zaradi visoke negotovosti in nujnosti tem vlagateljem dokončne napovedi v času njihovih naložb morda niso bile nemudoma na voljo. Vendar so bile družbe za zavarovanja izvoznih kreditov, ki so jih njihovi delničarji dokapitalizirali, pred krizo donosne, tako da je bila njihova ponovna donosnost verjetnejša. Toda SACE BT je dosegala izgube. Pri odvisni družbi, ki je že imela izgubo oziroma je v letih pred krizo komaj dosegala finančno rentabilnost (pri čemer je njen poslovni načrt predvideval stalno rast donosnosti), bi se zasebni vlagatelj pri veliki naložbi kapitala obotavljal. Preveril bi, ali je mogoče, da bo družba nekoč dosegala ustrezno raven donosnosti. Komisija opaža, da leta 2009 ni bilo finančnih napovedi, ki bi kazale ponovno doseganje donosnosti. Preudarni vlagatelj v takih okoliščinah v družbo ne bi vložil veliko dodatnega kapitala.

| (167) | SACE trdi, da je bila družba SACE BT še vedno v zagonski fazi, zato se je težje spopadala z učinki finančne krize. Komisija najprej opaža, da je SACE BT ob začetku krize leta 2008 poslovala že štiri leta. V skladu s prakso Komisije podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju (127). Tudi če bi bila trditev, da je bila SACE BT še vedno v zagonski fazi, resnična, ni jasno, kakšen učinek bi imela na uporabo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji. Zasebni vlagatelj bi namreč še vedno primerjal pričakovano tržno vrednost družbe po dokapitalizaciji (na podlagi njene pričakovane donosnosti) z možnostjo propada ali prodaje družbe. Italija in SACE nista pokazali, da bi SACE od družbe SACE BT lahko pričakovala večjo donosnost v prihodnosti, ker bi bila družba še vedno v zagonski fazi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 77, je edini poslovni načrt, ki je bil takrat na voljo, v računovodskih izkazih za leto 2011 kazal le ponovno finančno rentabilnost. Ponovni dobički niso bili prikazani. |
| --- | --- |

(167)

SACE trdi, da je bila družba SACE BT še vedno v zagonski fazi, zato se je težje spopadala z učinki finančne krize. Komisija najprej opaža, da je SACE BT ob začetku krize leta 2008 poslovala že štiri leta. V skladu s prakso Komisije podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju (127). Tudi če bi bila trditev, da je bila SACE BT še vedno v zagonski fazi, resnična, ni jasno, kakšen učinek bi imela na uporabo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji. Zasebni vlagatelj bi namreč še vedno primerjal pričakovano tržno vrednost družbe po dokapitalizaciji (na podlagi njene pričakovane donosnosti) z možnostjo propada ali prodaje družbe. Italija in SACE nista pokazali, da bi SACE od družbe SACE BT lahko pričakovala večjo donosnost v prihodnosti, ker bi bila družba še vedno v zagonski fazi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 77, je edini poslovni načrt, ki je bil takrat na voljo, v računovodskih izkazih za leto 2011 kazal le ponovno finančno rentabilnost. Ponovni dobički niso bili prikazani.

| (168) | Komisija je zato sklenila, da tretji in četrti ukrep pomenita prednost za družbo SACE BT, saj sta ji zagotovila kapital, ki ga ne bi prejela na trgu. Ta kapital je družbi omogočil, da preživi kljub pomanjkanju napovedi, da bo ponovno donosna, tudi dolgoročnih. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je zato sklenila, da tretji in četrti ukrep pomenita prednost za družbo SACE BT, saj sta ji zagotovila kapital, ki ga ne bi prejela na trgu. Ta kapital je družbi omogočil, da preživi kljub pomanjkanju napovedi, da bo ponovno donosna, tudi dolgoročnih.

V.1.2.   Odgovornost in državni viri

| (169) | V uvodnih izjavah 73 do 78 sklepa o začetku postopka je Komisija uporabila kazalnike iz zadeve „Stardust Marine“ (128), da je dokazala pripis ukrepa, pri čemer je upoštevala, da je SACE v celoti v lasti države. V skladu z ustaljeno sodno prakso (glej zlasti sodbo v zadevi Stardust Marine) se, tudi če država lahko nadzoruje javno podjetje in izvaja dominantni vpliv nad njenim poslovanjem, dejansko izvajanje navedenega nadzora v zadevnem primeru ne more samodejno predpostavljati. Zato je treba ugotoviti, ali je treba organe oblasti obravnavati, kot da so na en ali drug način vpleteni v sprejemanje teh ukrepov. |
| --- | --- |

(169)

V uvodnih izjavah 73 do 78 sklepa o začetku postopka je Komisija uporabila kazalnike iz zadeve „Stardust Marine“ (128), da je dokazala pripis ukrepa, pri čemer je upoštevala, da je SACE v celoti v lasti države. V skladu z ustaljeno sodno prakso (glej zlasti sodbo v zadevi Stardust Marine) se, tudi če država lahko nadzoruje javno podjetje in izvaja dominantni vpliv nad njenim poslovanjem, dejansko izvajanje navedenega nadzora v zadevnem primeru ne more samodejno predpostavljati. Zato je treba ugotoviti, ali je treba organe oblasti obravnavati, kot da so na en ali drug način vpleteni v sprejemanje teh ukrepov.

| (170) | Kljub temu glede na sodbo v zadevi Stardust Marine:






  „53. | V zvezi s tem ni mogoče zahtevati, da je treba na podlagi podrobnih navodil dokazati, da so javni organi v posameznem primeru vzpodbudili javno podjetje, da sprejme ukrepe zadevne pomoči. Po eni strani zaradi tesnih odnosov med državo in javnim podjetjem obstaja resna nevarnost, da se bodo prek njih državne pomoči odobrile nepregledno in ob neupoštevanju ureditve državnih pomoči, ki jo predvideva Pogodba. |
| --- | --- | --- |

(170)

Kljub temu glede na sodbo v zadevi Stardust Marine:

„53.

V zvezi s tem ni mogoče zahtevati, da je treba na podlagi podrobnih navodil dokazati, da so javni organi v posameznem primeru vzpodbudili javno podjetje, da sprejme ukrepe zadevne pomoči. Po eni strani zaradi tesnih odnosov med državo in javnim podjetjem obstaja resna nevarnost, da se bodo prek njih državne pomoči odobrile nepregledno in ob neupoštevanju ureditve državnih pomoči, ki jo predvideva Pogodba.

| 54. | Po drugi strani pa na splošno tretja oseba ravno zaradi privilegiranih odnosov med državo in javnim podjetjem zelo težko dokaže, da so bili v posameznem primeru ukrepi, ki jih je sprejelo takšno podjetje, dejansko sprejeti po navodilih javnih organov. |
| --- | --- |

54.

Po drugi strani pa na splošno tretja oseba ravno zaradi privilegiranih odnosov med državo in javnim podjetjem zelo težko dokaže, da so bili v posameznem primeru ukrepi, ki jih je sprejelo takšno podjetje, dejansko sprejeti po navodilih javnih organov.

| 55. | Zato je treba priznati, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi celote indicev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni stvari in konteksta, v katerem je nastopil ta ukrep.“ |
| --- | --- |

55.

Zato je treba priznati, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi celote indicev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni stvari in konteksta, v katerem je nastopil ta ukrep.“

| (171) | Zato je Sodišče določilo naslednje kazalnike, ki omogočajo pripis ukrepa, ki ga sprejme javno podjetje, državi: (i) dejstvo, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov, (ii) dejstvo, da morajo poleg elementov, ki javna podjetja povezujejo z državo zaradi organske narave, ti, prek katerih so bile odobrene pomoči, upoštevati smernice Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), (iii) integracija v strukturo javne uprave države, (iv) narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, (v) pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, (vi) intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali (vii) drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

(171)

Zato je Sodišče določilo naslednje kazalnike, ki omogočajo pripis ukrepa, ki ga sprejme javno podjetje, državi: (i) dejstvo, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov, (ii) dejstvo, da morajo poleg elementov, ki javna podjetja povezujejo z državo zaradi organske narave, ti, prek katerih so bile odobrene pomoči, upoštevati smernice Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), (iii) integracija v strukturo javne uprave države, (iv) narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, (v) pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, (vi) intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali (vii) drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.

| (172) | Komisija je v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka poleg tega sklenila, da ni zelo verjetno, da so bili preiskovani ukrepi sprejeti brez kakršnega koli sodelovanja države. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka poleg tega sklenila, da ni zelo verjetno, da so bili preiskovani ukrepi sprejeti brez kakršnega koli sodelovanja države.

| (173) | V odgovoru na sklep o začetku postopka sta Italija in SACE vztrajali, da se nobeden od štirih ukrepov ne pripiše državi, saj je SACE odločitve sprejela popolnoma neodvisno od države. Italija je predložila dodatne podatke in utemeljitev, v kateri je trdila, da se ukrepi ne pripišejo državi. |
| --- | --- |

(173)

V odgovoru na sklep o začetku postopka sta Italija in SACE vztrajali, da se nobeden od štirih ukrepov ne pripiše državi, saj je SACE odločitve sprejela popolnoma neodvisno od države. Italija je predložila dodatne podatke in utemeljitev, v kateri je trdila, da se ukrepi ne pripišejo državi.

| (174) | Za ocenjevanje sodne prakse, na katero se sklicuje Italija, je treba omeniti, da je odločitev Komisije v zadevi Olympic Airways omenjala merila iz zadeve „Stardust Marine“, a jih ni dejansko uporabila. Sodišče je opazilo, da je Komisija dejansko preprosto predpostavljala, da se ukrep pripiše grški državi, pri tem pa ni omenila razlogov, ki bi lahko podpirali njeno predpostavko (129). Sodišče je zato ugotovilo, da je sklepanje Komisije nezadostno za ugotovitev odgovornosti v zadevi, in ne, da se ukrep ne pripiše državi. |
| --- | --- |

(174)

Za ocenjevanje sodne prakse, na katero se sklicuje Italija, je treba omeniti, da je odločitev Komisije v zadevi Olympic Airways omenjala merila iz zadeve „Stardust Marine“, a jih ni dejansko uporabila. Sodišče je opazilo, da je Komisija dejansko preprosto predpostavljala, da se ukrep pripiše grški državi, pri tem pa ni omenila razlogov, ki bi lahko podpirali njeno predpostavko (129). Sodišče je zato ugotovilo, da je sklepanje Komisije nezadostno za ugotovitev odgovornosti v zadevi, in ne, da se ukrep ne pripiše državi.

| (175) | V zvezi s sodbo SIC-RTP (130), na katero se sklicujejo italijanski organi, Komisija opaža, da je v navedeni sodbi Splošno sodišče potrdilo oceno Komisije, da se nekatere izpodbijane odločbe družbe Portugal Telecom (sestavljene iz odobritve zamudnih plačil pristojbin javnega izdajatelja televizijskega programa RTP), ki je bila nekoč v lasti države, ne pripišejo državi. Vendar je sodba Splošnega sodišča temeljila na posebnih okoliščinah navedenega primera. Zlasti je Splošno sodišče v zadevi SIC-RTP med drugim opozorilo, da tožeča stranka ni nasprotovala presoji Komisije, da je izvorna podlaga za olajšave pri plačilu pristojbin razlika v cenah med RTP in Portugal Telekom (131). Poleg tega je Splošno sodišče opozorilo, da je Komisija ugotovila, da se ravnanje družbe Portugal Telecom po njeni privatizaciji ni spremenilo, čemur tožeča stranka ni nasprotovala (132). Zato je jasno, da je ocena Splošnega sodišča zadevala določeno situacijo, ki se je od situacije v tem sklepu zelo razlikovala. |
| --- | --- |

(175)

V zvezi s sodbo SIC-RTP (130), na katero se sklicujejo italijanski organi, Komisija opaža, da je v navedeni sodbi Splošno sodišče potrdilo oceno Komisije, da se nekatere izpodbijane odločbe družbe Portugal Telecom (sestavljene iz odobritve zamudnih plačil pristojbin javnega izdajatelja televizijskega programa RTP), ki je bila nekoč v lasti države, ne pripišejo državi. Vendar je sodba Splošnega sodišča temeljila na posebnih okoliščinah navedenega primera. Zlasti je Splošno sodišče v zadevi SIC-RTP med drugim opozorilo, da tožeča stranka ni nasprotovala presoji Komisije, da je izvorna podlaga za olajšave pri plačilu pristojbin razlika v cenah med RTP in Portugal Telekom (131). Poleg tega je Splošno sodišče opozorilo, da je Komisija ugotovila, da se ravnanje družbe Portugal Telecom po njeni privatizaciji ni spremenilo, čemur tožeča stranka ni nasprotovala (132). Zato je jasno, da je ocena Splošnega sodišča zadevala določeno situacijo, ki se je od situacije v tem sklepu zelo razlikovala.

| (176) | Komisija je našla dodatne dokaze o odgovornosti za ukrepe v dodatnih dokumentih, ki sta jih predložili Italija in SACE. Podobno kot v sklepu o začetku postopka se v tem sklepu uporabljajo kazalniki iz zadeve „Stardust Marine“, da se dokaže odgovornost za drugi, tretji in četrti ukrep. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je našla dodatne dokaze o odgovornosti za ukrepe v dodatnih dokumentih, ki sta jih predložili Italija in SACE. Podobno kot v sklepu o začetku postopka se v tem sklepu uporabljajo kazalniki iz zadeve „Stardust Marine“, da se dokaže odgovornost za drugi, tretji in četrti ukrep.

| (177) | Čeprav SACE ni vključena v javno upravo in ne izvaja uradne oblasti, Komisija meni, da naslednji splošni kazalniki prikazujejo, da je za ukrepe, ki jih je odobrila SACE, odgovorna država (133):






  (a) | vsi člani upravnega odbora SACE („Consiglio di Amministrazione“) so imenovani na predlog italijanske države v skladu s členom 6(2) Zakonodajnega odloka št. 269/2003 (134). |
| --- | --- | --- |

(177)

Čeprav SACE ni vključena v javno upravo in ne izvaja uradne oblasti, Komisija meni, da naslednji splošni kazalniki prikazujejo, da je za ukrepe, ki jih je odobrila SACE, odgovorna država (133):

(a)

vsi člani upravnega odbora SACE („Consiglio di Amministrazione“) so imenovani na predlog italijanske države v skladu s členom 6(2) Zakonodajnega odloka št. 269/2003 (134).

| (b) | SACE svojih dejavnosti ne izvaja „na trgu v običajnih razmerah konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti“:






  (i) | Misija družbe SACE leta 2004 je bila (in je še) ohranjanje in spodbujanje konkurenčnosti italijanskega gospodarstva ter v bistvu krije netržna tveganja v smislu sporočila o izvoznih kreditih (tj. poslovala je na terenu, za katerega se šteje, da zanj ne veljajo običajni pogoji konkurence na trgu). |
| --- | --- | --- |

(b)

SACE svojih dejavnosti ne izvaja „na trgu v običajnih razmerah konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti“:

(i)

Misija družbe SACE leta 2004 je bila (in je še) ohranjanje in spodbujanje konkurenčnosti italijanskega gospodarstva ter v bistvu krije netržna tveganja v smislu sporočila o izvoznih kreditih (tj. poslovala je na terenu, za katerega se šteje, da zanj ne veljajo običajni pogoji konkurence na trgu).

| (ii) | Dejavnost družbe SACE je vedno imela jamstvo države, kar v skladu s pravili o državni pomoči ni dovoljeno drugim javnim podjetjem, ki so konkurenčna z zasebnimi udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(ii)

Dejavnost družbe SACE je vedno imela jamstvo države, kar v skladu s pravili o državni pomoči ni dovoljeno drugim javnim podjetjem, ki so konkurenčna z zasebnimi udeleženci na trgu.

| (iii) | Računovodske izkaze družbe SACE nadzoruje Računsko sodišče, ministrstvo za gospodarstvo in finance pa mora italijanskemu parlamentu predstaviti letna poročila o njeni dejavnosti. |
| --- | --- |

(iii)

Računovodske izkaze družbe SACE nadzoruje Računsko sodišče, ministrstvo za gospodarstvo in finance pa mora italijanskemu parlamentu predstaviti letna poročila o njeni dejavnosti.

| (iv) | V zvezi z vplivom države na dodeljevanje sredstev družbe SACE se mora CIPE vsako leto najpozneje do 30. junija posvetovati o finančnih napovedih in finančnih potrebah, povezanih z določenimi tveganji, ter opredeliti svetovne omejitve za netržna tveganja, ki jih prevzame SACE, zlasti za jamstva, ki trajajo manj ali več kot 24 mesecev (135). |
| --- | --- |

(iv)

V zvezi z vplivom države na dodeljevanje sredstev družbe SACE se mora CIPE vsako leto najpozneje do 30. junija posvetovati o finančnih napovedih in finančnih potrebah, povezanih z določenimi tveganji, ter opredeliti svetovne omejitve za netržna tveganja, ki jih prevzame SACE, zlasti za jamstva, ki trajajo manj ali več kot 24 mesecev (135).

| (c) | Statuti družbe SACE BT določajo, da poleg pravnih določb, ki običajno veljajo za zasebne zavarovalnice, za družbo SACE BT velja tudi zakonodajni predpis (136), ki določa, da v primeru ustanovitve novega pravnega subjekta za kritje tržnih tveganj SACE ne bi smela imeti v lasti več kot 30 % njenega kapitala. Zato se zdi, da je tudi po ustanovitvi družbe SACE BT na njeno redno podporo (drugi, tretji in četrti ukrep) vplivala italijanska država do te mere, da je zgoraj omenjena zakonodajna določba izključevala, da se taka tveganja opustijo in/ali v celoti prodajo udeležencu na trgu (137). |
| --- | --- |

(c)

Statuti družbe SACE BT določajo, da poleg pravnih določb, ki običajno veljajo za zasebne zavarovalnice, za družbo SACE BT velja tudi zakonodajni predpis (136), ki določa, da v primeru ustanovitve novega pravnega subjekta za kritje tržnih tveganj SACE ne bi smela imeti v lasti več kot 30 % njenega kapitala. Zato se zdi, da je tudi po ustanovitvi družbe SACE BT na njeno redno podporo (drugi, tretji in četrti ukrep) vplivala italijanska država do te mere, da je zgoraj omenjena zakonodajna določba izključevala, da se taka tveganja opustijo in/ali v celoti prodajo udeležencu na trgu (137).

| (178) | Poleg splošnih kazalnikov iz uvodne izjave 177 se lahko opredelijo drugi kazalniki, povezanimi s pogoji odobritve drugega, tretjega in četrtega ukrepa:






  (a) | dva od štirih članov („Consiglieri“) upravnega odbora družbe SACE („Consiglio di Amministrazione“) sta imela ob odobritvi drugega, tretjega in četrtega ukrepa vodilna položaja v italijanski upravi (138), in sicer na nekdanjem ministrstvu za zunanjo trgovino (sedaj ministrstvo za gospodarski razvoj) in ministrstvu za zunanje zadeve. S tega stališča je član upravnega odbora družbe SACE, ki je imel tudi vodilni položaj na ministrstvu za zunanje zadeve (minister pooblaščenec, generalni direktor za večstransko gospodarsko in finančno sodelovanje, italijansko ministrstvo za zunanje zadeve), na sestanku upravnega odbora SACE 1. aprila 2009 dejal, da se zmogljivost zavarovanja ne sme zmanjšati „ne v netržnem sektorju in ne za tržna tveganja“ (139). Poleg tega je član upravnega odbora družbe SACE, ki je prav tako imel vodilni položaj na ministrstvu za zunanjo trgovino (sedaj ministrstvo za gospodarski razvoj – direktor splošnega oddelka za internacionalizacijo politike ministrstva za zunanjo trgovino), na istem sestanku upravnega odbora družbe SACE 1. aprila 2009 dejal, da „podpora za sistem [italijanskih podjetij], ki jo zagotavlja poslovanje družbe SACE, ni vedno očitno jasna na zunaj, kar sovpada tudi s pomembnostjo podpiranja družbe SACE BT, čeprav z dokapitalizacijo“ (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

Poleg splošnih kazalnikov iz uvodne izjave 177 se lahko opredelijo drugi kazalniki, povezanimi s pogoji odobritve drugega, tretjega in četrtega ukrepa:

(a)

dva od štirih članov („Consiglieri“) upravnega odbora družbe SACE („Consiglio di Amministrazione“) sta imela ob odobritvi drugega, tretjega in četrtega ukrepa vodilna položaja v italijanski upravi (138), in sicer na nekdanjem ministrstvu za zunanjo trgovino (sedaj ministrstvo za gospodarski razvoj) in ministrstvu za zunanje zadeve. S tega stališča je član upravnega odbora družbe SACE, ki je imel tudi vodilni položaj na ministrstvu za zunanje zadeve (minister pooblaščenec, generalni direktor za večstransko gospodarsko in finančno sodelovanje, italijansko ministrstvo za zunanje zadeve), na sestanku upravnega odbora SACE 1. aprila 2009 dejal, da se zmogljivost zavarovanja ne sme zmanjšati „ne v netržnem sektorju in ne za tržna tveganja“ (139). Poleg tega je član upravnega odbora družbe SACE, ki je prav tako imel vodilni položaj na ministrstvu za zunanjo trgovino (sedaj ministrstvo za gospodarski razvoj – direktor splošnega oddelka za internacionalizacijo politike ministrstva za zunanjo trgovino), na istem sestanku upravnega odbora družbe SACE 1. aprila 2009 dejal, da „podpora za sistem [italijanskih podjetij], ki jo zagotavlja poslovanje družbe SACE, ni vedno očitno jasna na zunaj, kar sovpada tudi s pomembnostjo podpiranja družbe SACE BT, čeprav z dokapitalizacijo“ (140).

| (b) | Vloga matične družbe SACE in drugih podjetij skupine, vključno s SACE BT, je bila prepoznana za pomembno pri okrevanju italijanskega gospodarstva. Upravni odbor SACE je na sestanku 1. aprila 2009 potrdil pomembnost zagotavljanja podpore družbi SACE BT, s čimer skupina SACE izpolnjuje svojo institucionalno funkcijo vzdrževanja italijanskih družb (141). To stališče je bilo ponovno izraženo v sporočilu za javnost z dne 1. aprila 2009 o objavi konsolidiranih rezultatov skupine SACE (142), v katerem je bilo navedeno: „Upravni odbor je izpostavil vlogo skupine SACE pri podpiranju italijanskega gospodarstva. Ta vloga je strateško pomembna zlasti v trenutni gospodarski in finančni situaciji, ki ni običajen upad gospodarske rasti poslovnega cikla. Uprava je prepričana, da lahko finančni ukrepi in strokovno znanje družbe SACE pomembno prispevajo k okrevanju italijanskega gospodarstva.“ Take izjave potrjujejo zgornji sklep, da značaj dejavnosti SACE ni osredotočen le na dobiček in da zanj ne veljajo običajni pogoji konkurence na trgu (143). Na ta način se SACE razlikuje od drugih družb v lasti države, ki imajo samo komercialne cilje, kot so ustvarjanje donosa iz lastniških instrumentov in razdeljevanje ustvarjenega dobička prek dividend. To dodatno potrjuje sklep, da je država družbo SACE uporabila kot instrument za izvajanje svoje glavne misije, in sicer spodbujanja gospodarskega razvoja države. Podobno je iz zapisnika upravnega odbora z dne 26. maja 2009, ko je uprava oznanila svoj namen, da bo z drugim, tretjim in četrtim ukrepom podprla SACE BT, razvidno, da je bil razlog za to tudi vloga družbe SACE BT pri spodbujanju razvoja italijanskih podjetij (144). Poleg tega se zdi, da so bili ukrepi v podporo SACE BT, sprejeti med finančno krizo, morda povezani tudi z vlogo skupine pri podpiranju okrevanja italijanskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(b)

Vloga matične družbe SACE in drugih podjetij skupine, vključno s SACE BT, je bila prepoznana za pomembno pri okrevanju italijanskega gospodarstva. Upravni odbor SACE je na sestanku 1. aprila 2009 potrdil pomembnost zagotavljanja podpore družbi SACE BT, s čimer skupina SACE izpolnjuje svojo institucionalno funkcijo vzdrževanja italijanskih družb (141). To stališče je bilo ponovno izraženo v sporočilu za javnost z dne 1. aprila 2009 o objavi konsolidiranih rezultatov skupine SACE (142), v katerem je bilo navedeno: „Upravni odbor je izpostavil vlogo skupine SACE pri podpiranju italijanskega gospodarstva. Ta vloga je strateško pomembna zlasti v trenutni gospodarski in finančni situaciji, ki ni običajen upad gospodarske rasti poslovnega cikla. Uprava je prepričana, da lahko finančni ukrepi in strokovno znanje družbe SACE pomembno prispevajo k okrevanju italijanskega gospodarstva.“ Take izjave potrjujejo zgornji sklep, da značaj dejavnosti SACE ni osredotočen le na dobiček in da zanj ne veljajo običajni pogoji konkurence na trgu (143). Na ta način se SACE razlikuje od drugih družb v lasti države, ki imajo samo komercialne cilje, kot so ustvarjanje donosa iz lastniških instrumentov in razdeljevanje ustvarjenega dobička prek dividend. To dodatno potrjuje sklep, da je država družbo SACE uporabila kot instrument za izvajanje svoje glavne misije, in sicer spodbujanja gospodarskega razvoja države. Podobno je iz zapisnika upravnega odbora z dne 26. maja 2009, ko je uprava oznanila svoj namen, da bo z drugim, tretjim in četrtim ukrepom podprla SACE BT, razvidno, da je bil razlog za to tudi vloga družbe SACE BT pri spodbujanju razvoja italijanskih podjetij (144). Poleg tega se zdi, da so bili ukrepi v podporo SACE BT, sprejeti med finančno krizo, morda povezani tudi z vlogo skupine pri podpiranju okrevanja italijanskega gospodarstva.

| (c) | Dovolj je podatkov za trditev, da misija družbe SACE BT presega cilje zasebnega gospodarskega subjekta. Taka misija je bila potrjena v zapisniku sestanka upravnega odbora družbe SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z dne 27. maja 2009 v zvezi z razpravami o revidiranem proračunu družbe SACE BT za leto 2009, saj je bila potrebna dokapitalizacija v višini 70 milijonov EUR za izpolnjevanje zahtev za solventnost: „[...]“ (145)
   (146). |
| --- | --- |

(c)

Dovolj je podatkov za trditev, da misija družbe SACE BT presega cilje zasebnega gospodarskega subjekta. Taka misija je bila potrjena v zapisniku sestanka upravnega odbora družbe SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z dne 27. maja 2009 v zvezi z razpravami o revidiranem proračunu družbe SACE BT za leto 2009, saj je bila potrebna dokapitalizacija v višini 70 milijonov EUR za izpolnjevanje zahtev za solventnost: „[...]“ (145)
   (146).

| (179) | V zvezi z drugim ukrepom je oddelek za obvladovanje tveganja družbe SACE v dopisu z dne 19. marca 2009 (147) (katerega cilj je bil preveriti, če je ocenjena donosnost družbe SACE zaradi pozavarovalne pogodbe v skladu s sprejetimi tveganji) podal ugodno mnenje upravi SACE o sodelovanju družbe v pozavarovalni pogodbi. Na sestanku 1. aprila 2009 je upravni odbor družbe SACE odobril sodelovanje družbe SACE pri pogodbi o škodnem presežku družbe SACE BT v znesku, ki ga pozavarovatelji na trgu niso krili, in do morebitne škode v višini 48 milijonov EUR pod enakimi pogoji, kot so bili pogoji, ki so jih sprejeli zasebni pozavarovatelji. Ta ukrep v korist SACE BT bi podjetju pomagal ohraniti zmogljivost zavarovanja, zlasti za mala in srednje velika podjetja (148). |
| --- | --- |

(179)

V zvezi z drugim ukrepom je oddelek za obvladovanje tveganja družbe SACE v dopisu z dne 19. marca 2009 (147) (katerega cilj je bil preveriti, če je ocenjena donosnost družbe SACE zaradi pozavarovalne pogodbe v skladu s sprejetimi tveganji) podal ugodno mnenje upravi SACE o sodelovanju družbe v pozavarovalni pogodbi. Na sestanku 1. aprila 2009 je upravni odbor družbe SACE odobril sodelovanje družbe SACE pri pogodbi o škodnem presežku družbe SACE BT v znesku, ki ga pozavarovatelji na trgu niso krili, in do morebitne škode v višini 48 milijonov EUR pod enakimi pogoji, kot so bili pogoji, ki so jih sprejeli zasebni pozavarovatelji. Ta ukrep v korist SACE BT bi podjetju pomagal ohraniti zmogljivost zavarovanja, zlasti za mala in srednje velika podjetja (148).

| (180) | Ocena Komisije iz uvodnih izjav 177, 178 in 179 tako kaže, da je SACE tesno povezana z italijanskimi javnimi organi ter da je izvajala naloge, povezane z gospodarskimi zadevami, za katero so običajno odgovorni slednji. Ob upoštevanju tudi gospodarske in politične pomembnosti zadevnih ukrepov ter stalne tesne povezanosti med državo in SACE Komisija meni, da je dovolj dokazov, da se drugi, tretji in četrti ukrep pripišejo državi. |
| --- | --- |

(180)

Ocena Komisije iz uvodnih izjav 177, 178 in 179 tako kaže, da je SACE tesno povezana z italijanskimi javnimi organi ter da je izvajala naloge, povezane z gospodarskimi zadevami, za katero so običajno odgovorni slednji. Ob upoštevanju tudi gospodarske in politične pomembnosti zadevnih ukrepov ter stalne tesne povezanosti med državo in SACE Komisija meni, da je dovolj dokazov, da se drugi, tretji in četrti ukrep pripišejo državi.

V.1.3.   Selektivnost

| (181) | V zvezi z drugim ukrepom Komisija ugotavlja, da je Italija trdila, da bi SACE v skladu s predpisi družbe SACE lahko sklenila pozavarovalne in sozavarovalne pogodbe z drugimi zasebnimi zavarovatelji poleg SACE BT (149). Vendar Italija kljub temu ni pokazala, da bi SACE lahko ponudila pozavarovanje vsem zasebnim zavarovateljem pod enakimi pogoji. V vsakem primeru je bilo prikazano, da je pozavarovalno pogodbo sklenila le s SACE BT in pod pogoji, ki niso ustrezali tržnim pogojem. Zato ni dvoma, da je ta poseben ukrep za SACE BT selektiven. |
| --- | --- |

(181)

V zvezi z drugim ukrepom Komisija ugotavlja, da je Italija trdila, da bi SACE v skladu s predpisi družbe SACE lahko sklenila pozavarovalne in sozavarovalne pogodbe z drugimi zasebnimi zavarovatelji poleg SACE BT (149). Vendar Italija kljub temu ni pokazala, da bi SACE lahko ponudila pozavarovanje vsem zasebnim zavarovateljem pod enakimi pogoji. V vsakem primeru je bilo prikazano, da je pozavarovalno pogodbo sklenila le s SACE BT in pod pogoji, ki niso ustrezali tržnim pogojem. Zato ni dvoma, da je ta poseben ukrep za SACE BT selektiven.

| (182) | Tretji ukrep je predvideval le eno družbo, in sicer SACE BT. Zato je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(182)

Tretji ukrep je predvideval le eno družbo, in sicer SACE BT. Zato je ukrep selektiven.

| (183) | Četrti ukrep je predvideval le eno družbo, in sicer SACE BT. Zato je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(183)

Četrti ukrep je predvideval le eno družbo, in sicer SACE BT. Zato je ukrep selektiven.

V.1.4.   Izkrivljanje konkurence

| (184) | Drugi ukrep je SACE BT omogočil, da prevzame več zavarovanj, kot bi jih lahko brez pozavarovanja SACE, ali da nosi manj tveganj za svoj račun. Komisija je zato sklenila, da je drugi ukrep izkrivljal konkurenco (150). |
| --- | --- |

(184)

Drugi ukrep je SACE BT omogočil, da prevzame več zavarovanj, kot bi jih lahko brez pozavarovanja SACE, ali da nosi manj tveganj za svoj račun. Komisija je zato sklenila, da je drugi ukrep izkrivljal konkurenco (150).

| (185) | V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom točka 3.2 sporočila o izvoznih kreditih določa, da državno zagotavljanje kapitala, ki se odobri določenim podjetjem in vključuje državno pomoč, izkrivlja konkurenco, če država ni delovala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu (151). Komisija zelo dvomi, da bi SACE BT lahko nadaljevala svoje dejavnosti pod običajnimi pogoji brez ukrepov, ki jih je sprejela SACE. Verjetno je, da SACE BT brez kapitala ne bi mogla izpolniti svojih regulativnih kapitalskih zahtev in bi bila nesolventna. Če ne drugega, bi SACE BT brez kapitalske injekcije države morala prevzeti mnogo manj novih zavarovanj. Bistveno bi morala zmanjšati svojo prisotnost na trgu. Vendar je svojo prisotnost na trgu bistveno povečala, kot je prikazano v Preglednici 6. Zato sta tudi tretji in četrti ukrep izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(185)

V zvezi s tretjim in četrtim ukrepom točka 3.2 sporočila o izvoznih kreditih določa, da državno zagotavljanje kapitala, ki se odobri določenim podjetjem in vključuje državno pomoč, izkrivlja konkurenco, če država ni delovala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu (151). Komisija zelo dvomi, da bi SACE BT lahko nadaljevala svoje dejavnosti pod običajnimi pogoji brez ukrepov, ki jih je sprejela SACE. Verjetno je, da SACE BT brez kapitala ne bi mogla izpolniti svojih regulativnih kapitalskih zahtev in bi bila nesolventna. Če ne drugega, bi SACE BT brez kapitalske injekcije države morala prevzeti mnogo manj novih zavarovanj. Bistveno bi morala zmanjšati svojo prisotnost na trgu. Vendar je svojo prisotnost na trgu bistveno povečala, kot je prikazano v Preglednici 6. Zato sta tudi tretji in četrti ukrep izkrivljala konkurenco.

V.1.5.   Vpliv na trgovino

| (186) | Trg zavarovanja izvoznih kreditov in drugih zavarovalnih storitev, na katerem posluje SACE BT, je odprt za trgovino med državami članicami in v Uniji so na njem dejavni mnogi gospodarski subjekti iz različnih držav članic. V Italiji družba SACE BT konkurira z odvisnimi družbami tujih podjetij (glej preglednico 6).

  Preglednica 6


  Položaj družbe SACE BT na italijanskem trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi (v %) | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria-SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | drugo | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Trg zavarovanja izvoznih kreditov in drugih zavarovalnih storitev, na katerem posluje SACE BT, je odprt za trgovino med državami članicami in v Uniji so na njem dejavni mnogi gospodarski subjekti iz različnih držav članic. V Italiji družba SACE BT konkurira z odvisnimi družbami tujih podjetij (glej preglednico 6).

Preglednica 6

Položaj družbe SACE BT na italijanskem trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi (v %)

2006

2007

2008

2009

2010

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria-SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

drugo

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | Posledično in v skladu s točko 3.2 sporočila o izvoznih kreditih vsaka prednost, dodeljena družbi, vpliva na trgovino. |
| --- | --- |

(187)

Posledično in v skladu s točko 3.2 sporočila o izvoznih kreditih vsaka prednost, dodeljena družbi, vpliva na trgovino.

V.1.6.   Uporaba Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis
   (153)
  (v nadaljnjem besedilu: uredba o pomoči de minimis)

| (188) | Uredba (ES) št. 1998/2006 določa prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh pogojev iz člena 107(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ob upoštevanju zneska pomoči, dodeljenega družbi SACE BT, se prag iz uredbe o pomoči de minimis v višini 200 000 EUR ne bi presegel le pri drugem ukrepu. V uvodni izjavi 128 je Komisija izračunala, da pomoč pri drugem ukrepu znaša 156 000 EUR. |
| --- | --- |

(188)

Uredba (ES) št. 1998/2006 določa prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh pogojev iz člena 107(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ob upoštevanju zneska pomoči, dodeljenega družbi SACE BT, se prag iz uredbe o pomoči de minimis v višini 200 000 EUR ne bi presegel le pri drugem ukrepu. V uvodni izjavi 128 je Komisija izračunala, da pomoč pri drugem ukrepu znaša 156 000 EUR.

| (189) | Vendar se Italija ni sklicevala na Uredbo (ES) št. 1998/2006 in ni dokazala, da je SACE BT ob odobritvi drugega ukrepa izpolnjevala pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(189)

Vendar se Italija ni sklicevala na Uredbo (ES) št. 1998/2006 in ni dokazala, da je SACE BT ob odobritvi drugega ukrepa izpolnjevala pogoje iz navedene uredbe.

| (190) | Poleg tega se Uredba (ES) št. 1998/2006 ne uporablja za podjetja v težavah. V zvezi s tem Italija družbo SACE BT ni obravnavala kot podjetje v težavah v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (154). Vendar Italija ni predložila dovolj dokazov, ki bi podpirali njeno stališče. Kot določajo smernice za reševanje in prestrukturiranje, so vedno večje izgube, presežna zmogljivost in upadajoča ali nična čista vrednost premoženja običajni znaki, da je podjetje v težavah. SACE BT je zabeležila bistvene izgube v letih 2008 (v višini približno 29,5 milijona EUR) in 2009 (v višini približno 34 milijonov EUR), zato je delničar posredoval z visoko dokapitalizacijo. Poleg tega Italija navaja, da so bila sredstva že konec prvega semestra leta 2009 nezadostna za kritje rezerv, kar pomeni, da je bilo konec junija 2009 potrebnih 23 milijonov EUR in 68 milijonov EUR konec leta 2009 (155). |
| --- | --- |

(190)

Poleg tega se Uredba (ES) št. 1998/2006 ne uporablja za podjetja v težavah. V zvezi s tem Italija družbo SACE BT ni obravnavala kot podjetje v težavah v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (154). Vendar Italija ni predložila dovolj dokazov, ki bi podpirali njeno stališče. Kot določajo smernice za reševanje in prestrukturiranje, so vedno večje izgube, presežna zmogljivost in upadajoča ali nična čista vrednost premoženja običajni znaki, da je podjetje v težavah. SACE BT je zabeležila bistvene izgube v letih 2008 (v višini približno 29,5 milijona EUR) in 2009 (v višini približno 34 milijonov EUR), zato je delničar posredoval z visoko dokapitalizacijo. Poleg tega Italija navaja, da so bila sredstva že konec prvega semestra leta 2009 nezadostna za kritje rezerv, kar pomeni, da je bilo konec junija 2009 potrebnih 23 milijonov EUR in 68 milijonov EUR konec leta 2009 (155).

| (191) | Drugič, tudi če bi bila SACE BT upravičena do pomoči de minimis, bi morala Italija pred odobritvijo take pomoči pridobiti izjavo družbe SACE BT o kateri koli drugi pomoči de minimis, ki jo je prejela v preteklih dveh davčnih letih in v trenutnem davčnem letu (156). Poleg tega bi morala Italija, če je družbi SACE BT nameravala odobriti pomoč de minimis, o bodočem znesku pomoči (izraženem kot bruto ekvivalent pomoči) in o njenem značaju de minimis pisno obvestiti družbo SACE BT. Italija Komisiji ni predložila takih dokumentov. |
| --- | --- |

(191)

Drugič, tudi če bi bila SACE BT upravičena do pomoči de minimis, bi morala Italija pred odobritvijo take pomoči pridobiti izjavo družbe SACE BT o kateri koli drugi pomoči de minimis, ki jo je prejela v preteklih dveh davčnih letih in v trenutnem davčnem letu (156). Poleg tega bi morala Italija, če je družbi SACE BT nameravala odobriti pomoč de minimis, o bodočem znesku pomoči (izraženem kot bruto ekvivalent pomoči) in o njenem značaju de minimis pisno obvestiti družbo SACE BT. Italija Komisiji ni predložila takih dokumentov.

| (192) | Ob upoštevanju navedenega Komisija drugega ukrepa ne more šteti za pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(192)

Ob upoštevanju navedenega Komisija drugega ukrepa ne more šteti za pomoč de minimis.

V.1.7.   Sklepna ugotovitev o obstoju državne pomoči

| (193) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da so drugi, tretji in četrti ukrep državna pomoč. |
| --- | --- |

(193)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da so drugi, tretji in četrti ukrep državna pomoč.

V.2.   OPREDELITEV KOT NOVA ALI OBSTOJEČA POMOČ

| (194) | Komisija meni, da se drugi, tretji in četrti ukrep ne morejo šteti za odobrene, preden je Italija sprejela sporočilo o izvoznih kreditih, zato se morajo opredeliti kot nova pomoč. |
| --- | --- |

(194)

Komisija meni, da se drugi, tretji in četrti ukrep ne morejo šteti za odobrene, preden je Italija sprejela sporočilo o izvoznih kreditih, zato se morajo opredeliti kot nova pomoč.

| (195) | Podrobneje povedano, Italija je priporočila sporočila o izvoznih kreditih iz leta 1997 sprejela najpozneje 14. septembra 2001, ko je sprejela različico sporočila o izvoznih kreditih iz leta 2001 (glej uvodno izjavo 5 sklepa o začetku postopka). Ker so bili drugi, tretji in četrti ukrep odobreni po tem datumu, so navedeni ukrepi nova pomoč. |
| --- | --- |

(195)

Podrobneje povedano, Italija je priporočila sporočila o izvoznih kreditih iz leta 1997 sprejela najpozneje 14. septembra 2001, ko je sprejela različico sporočila o izvoznih kreditih iz leta 2001 (glej uvodno izjavo 5 sklepa o začetku postopka). Ker so bili drugi, tretji in četrti ukrep odobreni po tem datumu, so navedeni ukrepi nova pomoč.

| (196) | Zato se štejejo za nezakonito pomoč, saj jih Italija Komisiji ni priglasila pred njihovo izvedbo leta 2009. |
| --- | --- |

(196)

Zato se štejejo za nezakonito pomoč, saj jih Italija Komisiji ni priglasila pred njihovo izvedbo leta 2009.

V.3.   ZDRUŽLJIVOST MOREBITNE DRŽAVNE POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (197) | Ker je bilo v oddelku zgoraj ugotovljeno, da so drugi, tretji in četrti ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, bi bilo treba oceniti njihovo združljivost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(197)

Ker je bilo v oddelku zgoraj ugotovljeno, da so drugi, tretji in četrti ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, bi bilo treba oceniti njihovo združljivost z notranjim trgom.

V.3.1.   Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (198) | Ker sta Italija in SACE menili, da ukrepi niso pomoč, nista predložili sklepanja ali dokazov o tem, kako bi ukrepi izpolnjevali pogoje o združljivosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 81, se je SACE sklicevala na sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o prestrukturiranju (157) kot možni podlagi za združljivost tretjega in četrtega ukrepa. Vendar ne Italija ne SACE nista utemeljili svojih trditev, da bi bili pogoji navedenih sporočil izpolnjeni. |
| --- | --- |

(198)

Ker sta Italija in SACE menili, da ukrepi niso pomoč, nista predložili sklepanja ali dokazov o tem, kako bi ukrepi izpolnjevali pogoje o združljivosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 81, se je SACE sklicevala na sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o prestrukturiranju (157) kot možni podlagi za združljivost tretjega in četrtega ukrepa. Vendar ne Italija ne SACE nista utemeljili svojih trditev, da bi bili pogoji navedenih sporočil izpolnjeni.

| (199) | Komisija opominja, da se v skladu s točkama 3.2 in 4.1 sporočila o izvoznih kreditih izjeme iz člena 107(2) in (3) Pogodbe k prepovedi iz člena 107(1) ne uporabljajo za tržna tveganja („Vrste državne pomoči, [...] ki jih prejemajo javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov za tržna tveganja, [...] lahko izkrivljajo konkurenco in torej ne morejo biti upravičene do izjem po pravilih Pogodbe o državni pomoči.“). Zato običajno ni mogoče najti razlogov za združljivost pomoči za podpiranje zavarovateljev kreditov, ki poslujejo na področju tržnih tveganj. |
| --- | --- |

(199)

Komisija opominja, da se v skladu s točkama 3.2 in 4.1 sporočila o izvoznih kreditih izjeme iz člena 107(2) in (3) Pogodbe k prepovedi iz člena 107(1) ne uporabljajo za tržna tveganja („Vrste državne pomoči, [...] ki jih prejemajo javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov za tržna tveganja, [...] lahko izkrivljajo konkurenco in torej ne morejo biti upravičene do izjem po pravilih Pogodbe o državni pomoči.“). Zato običajno ni mogoče najti razlogov za združljivost pomoči za podpiranje zavarovateljev kreditov, ki poslujejo na področju tržnih tveganj.

| (200) | Kljub temu bo Komisija pokazala, da trije ukrepi pomoči v nobenem primeru ne bi izpolnjevali nobenega od pogojev, da bi se jih lahko štelo za združljive v skladu s členom 107(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(200)

Kljub temu bo Komisija pokazala, da trije ukrepi pomoči v nobenem primeru ne bi izpolnjevali nobenega od pogojev, da bi se jih lahko štelo za združljive v skladu s členom 107(3) Pogodbe.

V.3.2.   Združljivost v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (smernice za reševanje in prestrukturiranje)
   (158)

| (201) | Smernice za reševanje in prestrukturiranje pomoč za reševanje opredelijo kot kratkoročno pomoč, ki je načeloma odobrena za največ šest mesecev, da se upravičencu omogoči manevrski prostor za oblikovanje podrobnega načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Pomoč za reševanje je po svoji naravi začasna in povratna pomoč. Pomoč za reševanje običajno sestavljajo jamstva za posojila ali posojila za podjetje v težavah, medtem ko se ocenjuje njegova prihodnost. |
| --- | --- |

(201)

Smernice za reševanje in prestrukturiranje pomoč za reševanje opredelijo kot kratkoročno pomoč, ki je načeloma odobrena za največ šest mesecev, da se upravičencu omogoči manevrski prostor za oblikovanje podrobnega načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Pomoč za reševanje je po svoji naravi začasna in povratna pomoč. Pomoč za reševanje običajno sestavljajo jamstva za posojila ali posojila za podjetje v težavah, medtem ko se ocenjuje njegova prihodnost.

| (202) | V zvezi z možnostjo, da se drugi ukrep ugotovi za združljivega kot pomoč za reševanje, Komisija opaža, da drugi ukrep nima značilnosti likvidnostne pomoči in da njegov glavni cilj ni zagotoviti preživetja družbe SACE BT. Zato se drugi ukrep ne more opredeliti kot pomoč za reševanje. Tretji in četrti ukrep pa se ne moreta opredeliti za pomoč za reševanje, saj sta stalni in nepovratni kapitalski injekciji. |
| --- | --- |

(202)

V zvezi z možnostjo, da se drugi ukrep ugotovi za združljivega kot pomoč za reševanje, Komisija opaža, da drugi ukrep nima značilnosti likvidnostne pomoči in da njegov glavni cilj ni zagotoviti preživetja družbe SACE BT. Zato se drugi ukrep ne more opredeliti kot pomoč za reševanje. Tretji in četrti ukrep pa se ne moreta opredeliti za pomoč za reševanje, saj sta stalni in nepovratni kapitalski injekciji.

| (203) | V skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje morajo upravičenci pomoči za reševanje:






  (a) | pokazati, da lahko dosežejo dolgoročno sposobnost preživetja brez državne pomoči v razumljivem času; |
| --- | --- | --- |

(203)

V skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje morajo upravičenci pomoči za reševanje:

(a)

pokazati, da lahko dosežejo dolgoročno sposobnost preživetja brez državne pomoči v razumljivem času;

| (b) | pokazati, da bi prispevali vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja (oziroma manj v primeru malih in srednje velikih podjetij), iz lastnih virov; |
| --- | --- |

(b)

pokazati, da bi prispevali vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja (oziroma manj v primeru malih in srednje velikih podjetij), iz lastnih virov;

| (c) | zagotoviti ukrepe za obravnavanje izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči, zlasti z zmanjšanjem zmogljivosti in odprodajo, ki presegata zahtevani za obnovitev sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti ukrepe za obravnavanje izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči, zlasti z zmanjšanjem zmogljivosti in odprodajo, ki presegata zahtevani za obnovitev sposobnosti preživetja.

| (204) | Vendar Komisija opaža, da drugi, tretji in četrti ukrep pomoči ne izpolnjujejo takih pogojev, da bi se jih lahko ugotovilo za združljive kot pomoč za prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Tako je na primer opazila naslednje probleme:






  (a) | prvič, poslovni načrt za obdobje 2010–2011 iz leta 2009 ne kaže, da bi vodil do dolgoročne donosnosti družbe SACE BT v skladu s trgom (glej oddelke V.1.1.3, V.1.1.4 in V.3.4 ocene); |
| --- | --- | --- |

(204)

Vendar Komisija opaža, da drugi, tretji in četrti ukrep pomoči ne izpolnjujejo takih pogojev, da bi se jih lahko ugotovilo za združljive kot pomoč za prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Tako je na primer opazila naslednje probleme:

(a)

prvič, poslovni načrt za obdobje 2010–2011 iz leta 2009 ne kaže, da bi vodil do dolgoročne donosnosti družbe SACE BT v skladu s trgom (glej oddelke V.1.1.3, V.1.1.4 in V.3.4 ocene);

| (b) | drugič, ni bilo ukrepa za omejevanje izkrivljanja konkurence. Prav nasprotno je SACE BT po navedbah Italije leta 2011 nameravala bistveno povečati svojo prisotnost na trgu na do [...] % tržnega deleža na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi ter do leta 2011 postati [...] udeleženec na trgu zavarovanja kreditov. |
| --- | --- |

(b)

drugič, ni bilo ukrepa za omejevanje izkrivljanja konkurence. Prav nasprotno je SACE BT po navedbah Italije leta 2011 nameravala bistveno povečati svojo prisotnost na trgu na do [...] % tržnega deleža na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi ter do leta 2011 postati [...] udeleženec na trgu zavarovanja kreditov.

V.3.3.   Združljivost v skladu s sporočilom o izvoznih kreditih in začasnih okvirom

| (205) | Ker so bili drugi, tretji in četrti ukrep leta 2009 nezakonito odobreni, Komisija v skladu z Obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (159) ocenjuje njihovo združljivost v skladu s takrat veljavnimi določbami sporočila o izvoznih kreditih (tj. sporočila o izvoznih kreditih iz leta 1997, ki je bilo nato spremenjeno in podaljšano leta 2001 (160), 2004 (161) in 2005 (162)) (163). |
| --- | --- |

(205)

Ker so bili drugi, tretji in četrti ukrep leta 2009 nezakonito odobreni, Komisija v skladu z Obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (159) ocenjuje njihovo združljivost v skladu s takrat veljavnimi določbami sporočila o izvoznih kreditih (tj. sporočila o izvoznih kreditih iz leta 1997, ki je bilo nato spremenjeno in podaljšano leta 2001 (160), 2004 (161) in 2005 (162)) (163).

| (206) | V skladu s točko 4.2 sporočila o izvoznih kreditih morajo države članice spremeniti sisteme zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja tako, da dodeljevanje določenih vrst državne pomoči javnim ali javno podprtim zavarovateljem izvoznih kreditov za takšna tveganja preneha v roku enega leta od objave tega sporočila. Med prepovedanimi ukrepi iz točke 4(2)(d) sporočila o izvoznih kreditih je „dodelitev pomoči ali zagotavljanje kapitala ali druge oblike financiranja v okoliščinah, ko zasebni investitor, ki posluje po običajnih tržnih pogojih, ne bi investiral v podjetje, ali pod pogoji, ki jih zasebni investitor ne bi sprejel“. Zato tretji in četrti ukrep, ki ju sestavlja dokapitalizacija, nista združljiva v okviru sporočila o izvoznih kreditih. Ker začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (164), ki je veljal v času odobritve ukrepov, ne zajema javne zagotovitve kapitala, se tretji in četrti ukrep ne moreta ugotoviti za združljivega v okviru navedenega zakonodajnega okvira. |
| --- | --- |

(206)

V skladu s točko 4.2 sporočila o izvoznih kreditih morajo države članice spremeniti sisteme zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja tako, da dodeljevanje določenih vrst državne pomoči javnim ali javno podprtim zavarovateljem izvoznih kreditov za takšna tveganja preneha v roku enega leta od objave tega sporočila. Med prepovedanimi ukrepi iz točke 4(2)(d) sporočila o izvoznih kreditih je „dodelitev pomoči ali zagotavljanje kapitala ali druge oblike financiranja v okoliščinah, ko zasebni investitor, ki posluje po običajnih tržnih pogojih, ne bi investiral v podjetje, ali pod pogoji, ki jih zasebni investitor ne bi sprejel“. Zato tretji in četrti ukrep, ki ju sestavlja dokapitalizacija, nista združljiva v okviru sporočila o izvoznih kreditih. Ker začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (164), ki je veljal v času odobritve ukrepov, ne zajema javne zagotovitve kapitala, se tretji in četrti ukrep ne moreta ugotoviti za združljivega v okviru navedenega zakonodajnega okvira.

| (207) | V zvezi z drugim ukrepom je Komisija v uvodni izjavi 142 sklepa o začetku postopka izrazila svoje pomisleke o združljivosti zadevnega ukrepa s sporočilom o izvoznih kreditih in začasnim okvirom. |
| --- | --- |

(207)

V zvezi z drugim ukrepom je Komisija v uvodni izjavi 142 sklepa o začetku postopka izrazila svoje pomisleke o združljivosti zadevnega ukrepa s sporočilom o izvoznih kreditih in začasnim okvirom.

| (208) | Namen odstopne klavzule v sporočilu o izvoznih kreditih (ponovno omenjena v začasnem okviru) je obravnavati začasno pomanjkanje zavarovalnega kritja, ki je na voljo izvoznikom. Tako omogoča, da se zagotovijo zavarovanja ali pozavarovanja, ki jih podpira država, v skladu s pravili državne pomoči med krizo pod naslednjimi pogoji: država članica bi morala prikazati pomanjkanje kritja na trgu za zagotavljanje kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov izvoznikom z zadostnimi dokazi, da kritje za tveganja na zasebnem trgu zavarovanj ni na voljo, da je shema dostopna vsem gospodarskim subjektom ter da država zaračuna ceno, ki je skladna s ceno, ki bi jo za kritje tveganj zaračunali zasebni gospodarski subjekti (v praksi se je ta določba razlagala tako, da bi morala država, ki krije preostalo tveganje, uporabiti višje pristojbine). |
| --- | --- |

(208)

Namen odstopne klavzule v sporočilu o izvoznih kreditih (ponovno omenjena v začasnem okviru) je obravnavati začasno pomanjkanje zavarovalnega kritja, ki je na voljo izvoznikom. Tako omogoča, da se zagotovijo zavarovanja ali pozavarovanja, ki jih podpira država, v skladu s pravili državne pomoči med krizo pod naslednjimi pogoji: država članica bi morala prikazati pomanjkanje kritja na trgu za zagotavljanje kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov izvoznikom z zadostnimi dokazi, da kritje za tveganja na zasebnem trgu zavarovanj ni na voljo, da je shema dostopna vsem gospodarskim subjektom ter da država zaračuna ceno, ki je skladna s ceno, ki bi jo za kritje tveganj zaračunali zasebni gospodarski subjekti (v praksi se je ta določba razlagala tako, da bi morala država, ki krije preostalo tveganje, uporabiti višje pristojbine).

| (209) | Prvič, Komisija je trdila, da bi morala Italija predložiti zadevne dokaze, da bi bila Italija skladna z odstopno klavzulo. Vendar se je Italija odločila, da ne bo uporabila odstopne klavzule. SACE je odgovorila, da je zahteva Komisije po predložitvi informacij, ki bi lahko dokazale pomanjkanje kritja na trgu za izvoznike, nerelevantna. |
| --- | --- |

(209)

Prvič, Komisija je trdila, da bi morala Italija predložiti zadevne dokaze, da bi bila Italija skladna z odstopno klavzulo. Vendar se je Italija odločila, da ne bo uporabila odstopne klavzule. SACE je odgovorila, da je zahteva Komisije po predložitvi informacij, ki bi lahko dokazale pomanjkanje kritja na trgu za izvoznike, nerelevantna.

| (210) | Drugič, Italija in SACE sta ponovno izrazili stališče, da je bila zagotovitev pozavarovanja družbe SACE dostopna vsem udeležencem na trgu, kot to določajo predpisi družbe SACE. V tem primeru je SACE posredovala in zavarovatelju SACE BT zagotovila pozavarovalno kritje, ki je bilo domnevno na voljo drugim zasebnim zavarovateljem. Vendar ni dokazov, da je bilo na trgu prisotno pomanjkanje kritja za zagotavljanje kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov izvoznikom. Ker bi omejena razpoložljivost kritja vplivala tudi na druge gospodarske subjekte na trgu, Komisija nima dokaza, ali so drugi gospodarski subjekti poleg družbe SACE BT prav tako imeli težave pri pridobivanju pozavarovalnega kritja na trgu, in, če so jih imeli, ali bi lahko prav tako pridobili pozavarovalno kritje od družbe SACE pod enakimi pogoji. V praksi tega ni zahteval noben gospodarski subjekt. Brez teh informacij Komisija ne more skleniti, da je ukrep sorazmeren s ciljem, tj. odpraviti resne motnje v italijanskem gospodarstvu. Zato je treba skleniti, da je Italija izvajala selektivni ukrep v korist enega gospodarskega subjekta, družbe SACE BT, namesto da bi uporabila ukrep, ki bi bil dostopen vsem gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(210)

Drugič, Italija in SACE sta ponovno izrazili stališče, da je bila zagotovitev pozavarovanja družbe SACE dostopna vsem udeležencem na trgu, kot to določajo predpisi družbe SACE. V tem primeru je SACE posredovala in zavarovatelju SACE BT zagotovila pozavarovalno kritje, ki je bilo domnevno na voljo drugim zasebnim zavarovateljem. Vendar ni dokazov, da je bilo na trgu prisotno pomanjkanje kritja za zagotavljanje kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov izvoznikom. Ker bi omejena razpoložljivost kritja vplivala tudi na druge gospodarske subjekte na trgu, Komisija nima dokaza, ali so drugi gospodarski subjekti poleg družbe SACE BT prav tako imeli težave pri pridobivanju pozavarovalnega kritja na trgu, in, če so jih imeli, ali bi lahko prav tako pridobili pozavarovalno kritje od družbe SACE pod enakimi pogoji. V praksi tega ni zahteval noben gospodarski subjekt. Brez teh informacij Komisija ne more skleniti, da je ukrep sorazmeren s ciljem, tj. odpraviti resne motnje v italijanskem gospodarstvu. Zato je treba skleniti, da je Italija izvajala selektivni ukrep v korist enega gospodarskega subjekta, družbe SACE BT, namesto da bi uporabila ukrep, ki bi bil dostopen vsem gospodarskim subjektom.

| (211) | Tretjič, v zvezi z zaračunano premijo družba SACE, kot je bilo navedeno zgoraj, ni zaračunala višje cene, temveč enako ceno kot zasebni pozavarovatelji, pri tem pa je prevzela večje tveganje (ker je bilo preostalo in obsežnejše tveganje), ki ga udeleženci na trgu niso bili pripravljeni zavarovati zaradi položaja na trgu in finančnega položaja družbe SACE BT. |
| --- | --- |

(211)

Tretjič, v zvezi z zaračunano premijo družba SACE, kot je bilo navedeno zgoraj, ni zaračunala višje cene, temveč enako ceno kot zasebni pozavarovatelji, pri tem pa je prevzela večje tveganje (ker je bilo preostalo in obsežnejše tveganje), ki ga udeleženci na trgu niso bili pripravljeni zavarovati zaradi položaja na trgu in finančnega položaja družbe SACE BT.

| (212) | Komisija opaža, da se znesek pomoči v višini 156 000 EUR, izračunan za drugi ukrep, ne more razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi pogojev iz točke 4.2.2 začasnega okvira, ker drugi ukrep ni bil odobren v obliki sheme in ker ni bila priglašena pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(212)

Komisija opaža, da se znesek pomoči v višini 156 000 EUR, izračunan za drugi ukrep, ne more razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi pogojev iz točke 4.2.2 začasnega okvira, ker drugi ukrep ni bil odobren v obliki sheme in ker ni bila priglašena pomoč de minimis.

| (213) | Komisija je sklenila, da pomoč, kot je bila odobrena v okviru drugega ukrepa, ni v skladu z določbami sporočila o izvoznih kreditih in začasnim okvirom. |
| --- | --- |

(213)

Komisija je sklenila, da pomoč, kot je bila odobrena v okviru drugega ukrepa, ni v skladu z določbami sporočila o izvoznih kreditih in začasnim okvirom.

V.3.4.   Združljivost v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o prestrukturiranju

| (214) | V uvodni izjavi 144 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti tretjega in četrtega ukrepa s sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o prestrukturiranju v finančnem sektorju v krizi. Ker je bil v času finančne krize odobren tudi drugi ukrep, bo Komisija prav tako ocenila njegovo združljivost v okviru tega pravnega okvira. |
| --- | --- |

(214)

V uvodni izjavi 144 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti tretjega in četrtega ukrepa s sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o prestrukturiranju v finančnem sektorju v krizi. Ker je bil v času finančne krize odobren tudi drugi ukrep, bo Komisija prav tako ocenila njegovo združljivost v okviru tega pravnega okvira.

| (215) | Ker je Komisija po pripombah Italije in SACE k sklepu o začetku postopka menila, da so predložene informacije še vedno nezadostne, da bi omogočale popolno oceno ukrepov kot morebitno pomoč za prestrukturiranje, je Komisija februarja 2012 Italiji ponudila možnost, da predloži dodatne podatke o morebitnih razlogih za združljivost in tako predloži dokončen načrt prestrukturiranja v skladu s sporočilom o prestrukturiranju. Dopis Komisije je navajal glavne podatke, ki bi jih načrt prestrukturiranja moral vsebovati, s sklici na zadevne točke sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(215)

Ker je Komisija po pripombah Italije in SACE k sklepu o začetku postopka menila, da so predložene informacije še vedno nezadostne, da bi omogočale popolno oceno ukrepov kot morebitno pomoč za prestrukturiranje, je Komisija februarja 2012 Italiji ponudila možnost, da predloži dodatne podatke o morebitnih razlogih za združljivost in tako predloži dokončen načrt prestrukturiranja v skladu s sporočilom o prestrukturiranju. Dopis Komisije je navajal glavne podatke, ki bi jih načrt prestrukturiranja moral vsebovati, s sklici na zadevne točke sporočila o prestrukturiranju.

| (216) | Komisija je ugotovila, da je Italija predložila le dokumente, ki so vsebovali sveženj notranjih dokumentov SACE, katerih namen je bil ponoviti stališče Italije, da se trije ukrepi, ki so bili izvedeni leta 2009, ne pripišejo državi ter da so skladni z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je ugotovila, da je Italija predložila le dokumente, ki so vsebovali sveženj notranjih dokumentov SACE, katerih namen je bil ponoviti stališče Italije, da se trije ukrepi, ki so bili izvedeni leta 2009, ne pripišejo državi ter da so skladni z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji.

| (217) | Komisija opaža, da Italija ob odobritvi treh ukrepov ni predvidela možnosti za predložitev načrta prestrukturiranja Komisiji v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju. Italija trdi, da takih ukrepov prestrukturiranja ni zahteval niti nacionalni nadzorni organ ISVAP. |
| --- | --- |

(217)

Komisija opaža, da Italija ob odobritvi treh ukrepov ni predvidela možnosti za predložitev načrta prestrukturiranja Komisiji v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju. Italija trdi, da takih ukrepov prestrukturiranja ni zahteval niti nacionalni nadzorni organ ISVAP.

| (218) | V skladu s točko 10 sporočila o prestrukturiranju bi moral načrt prestrukturiranja opredeliti težave in slabosti prejemnika pomoči ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov upravičenca. V zvezi s tem Italija trdi, da krizo družbe SACE BT niso povzročili notranji procesi, spremembe povpraševanja ali drugi dejavniki, ki bi pomenili spremenitev poslovnega modela ali posledično prestrukturiranje, temveč bistveno povečanje zahtevkov, ki jih je sprožila kriza. Komisija meni, da te informacije ne zadostujejo, zlasti ker je SACE BT v letih 2008 in 2009 utrpela velike izgube. Tudi zasebni pozavarovatelji so izrazili zaskrbljenost glede položaja podjetja, ko so odklonili sodelovanje pri pozavarovalnem kritju družbe SACE BT za leto 2009. Poleg tega SACE BT ni uspelo doseči donosnosti v prvih letih poslovanja (2005–2007), kar je v nasprotju z napovedmi iz poslovnega načrta. To kaže, da težave SACE BT ni sprožila le finančna kriza, temveč so k njim pripomogle tudi njene lastne slabosti. |
| --- | --- |

(218)

V skladu s točko 10 sporočila o prestrukturiranju bi moral načrt prestrukturiranja opredeliti težave in slabosti prejemnika pomoči ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov upravičenca. V zvezi s tem Italija trdi, da krizo družbe SACE BT niso povzročili notranji procesi, spremembe povpraševanja ali drugi dejavniki, ki bi pomenili spremenitev poslovnega modela ali posledično prestrukturiranje, temveč bistveno povečanje zahtevkov, ki jih je sprožila kriza. Komisija meni, da te informacije ne zadostujejo, zlasti ker je SACE BT v letih 2008 in 2009 utrpela velike izgube. Tudi zasebni pozavarovatelji so izrazili zaskrbljenost glede položaja podjetja, ko so odklonili sodelovanje pri pozavarovalnem kritju družbe SACE BT za leto 2009. Poleg tega SACE BT ni uspelo doseči donosnosti v prvih letih poslovanja (2005–2007), kar je v nasprotju z napovedmi iz poslovnega načrta. To kaže, da težave SACE BT ni sprožila le finančna kriza, temveč so k njim pripomogle tudi njene lastne slabosti.

| (219) | V zvezi z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja Komisija opaža, da so se od leta 2009 v SACE BT preoblikovali nekateri procesi organizacije, upravljanja in poslovanja. Med ukrepi, ki jih je SACE BT sprejela za izboljšanje svojega položaja, so bili zvišanje premij, zmanjšanje stroškov in spremenjeno upravljanje. Poleg tega je SACE BT 25. februarja 2009 prodala svoj delež družbe KUP. |
| --- | --- |

(219)

V zvezi z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja Komisija opaža, da so se od leta 2009 v SACE BT preoblikovali nekateri procesi organizacije, upravljanja in poslovanja. Med ukrepi, ki jih je SACE BT sprejela za izboljšanje svojega položaja, so bili zvišanje premij, zmanjšanje stroškov in spremenjeno upravljanje. Poleg tega je SACE BT 25. februarja 2009 prodala svoj delež družbe KUP.

| (220) | Vendar Komisija meni, da ti ukrepi niso bili zadostni, da bi se lahko pričakovala ponovna dolgoročna sposobnost preživetja družbe SACE BT. |
| --- | --- |

(220)

Vendar Komisija meni, da ti ukrepi niso bili zadostni, da bi se lahko pričakovala ponovna dolgoročna sposobnost preživetja družbe SACE BT.

| (221) | Takratne napovedi v poslovnem načrtu za obdobje 2010–2011, ki je bil odobren 4. avgusta 2009 (ob začetku izvajanja četrtega ukrepa), za dve leti vnaprej so kazale finančno rentabilnost v letu 2011, niso pa kazale ponovne donosnosti. Zato ni bilo dokaza o možnosti doseganja ustrezne donosnosti v razumnem času, ki načeloma ni daljši od petih let, tj. najpozneje do konca leta 2014. Poleg tega bi bilo treba osnovne predpostavke pojasniti in preskusiti s testom izjemnih situacij. Glede tega Italija ni predložila informacij. |
| --- | --- |

(221)

Takratne napovedi v poslovnem načrtu za obdobje 2010–2011, ki je bil odobren 4. avgusta 2009 (ob začetku izvajanja četrtega ukrepa), za dve leti vnaprej so kazale finančno rentabilnost v letu 2011, niso pa kazale ponovne donosnosti. Zato ni bilo dokaza o možnosti doseganja ustrezne donosnosti v razumnem času, ki načeloma ni daljši od petih let, tj. najpozneje do konca leta 2014. Poleg tega bi bilo treba osnovne predpostavke pojasniti in preskusiti s testom izjemnih situacij. Glede tega Italija ni predložila informacij.

| (222) | Italija je predložila posodobljen poslovni načrt za obdobje 2011–2013, ki je bil odobren 24. novembra 2011, tj. dve leti po odobritvi ukrepov. Cilj družbe SACE BT, da bo postopoma izboljšala donosnost (donos iz lastniških instrumentov) in dosegla [...], kot je navedel upravni odbor 24. novembra 2011, ni bil podprt z dovolj podrobnimi in natančnimi finančnimi napovedmi, kot to zahteva sporočilo o prestrukturiranju. Glede na finančne napovedi konec leta 2011 SACE BT pričakuje donos iz lastniških instrumentov pred davki leta 2013 v višini le [...] %, kar ustreza donosu iz lastniških instrumentov (po davku) v višini [...] %. Slednji je bistveno nižji od stroška kapitala, ki ga je Italija v preteklosti ocenjevala na približno [5–10] %. |
| --- | --- |

(222)

Italija je predložila posodobljen poslovni načrt za obdobje 2011–2013, ki je bil odobren 24. novembra 2011, tj. dve leti po odobritvi ukrepov. Cilj družbe SACE BT, da bo postopoma izboljšala donosnost (donos iz lastniških instrumentov) in dosegla [...], kot je navedel upravni odbor 24. novembra 2011, ni bil podprt z dovolj podrobnimi in natančnimi finančnimi napovedmi, kot to zahteva sporočilo o prestrukturiranju. Glede na finančne napovedi konec leta 2011 SACE BT pričakuje donos iz lastniških instrumentov pred davki leta 2013 v višini le [...] %, kar ustreza donosu iz lastniških instrumentov (po davku) v višini [...] %. Slednji je bistveno nižji od stroška kapitala, ki ga je Italija v preteklosti ocenjevala na približno [5–10] %.

| (223) | V skladu s točkama 22 in 23 sporočila o prestrukturiranju bi moral načrt o prestrukturiranju pokazati, da je odobrena pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, tj. da pomoč obnovi sposobnost preživetja družbe SACE BT, vendar ji ne omogoča širitve na nove trge ali tržne segmente. Prav nasprotno je glede na predložene podatke SACE BT v času krize rahlo povečala svojo prisotnost na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi („cauzioni“) v Italiji, saj je s 6. mesta leta 2008 napredovala na 5. mesto leta 2010 (ob istem času je tako družba Atradius na primer zmanjšala svojo prisotnost na trgu in s 3. mesta nazadovala na 6. mesto) (glej preglednico 6). |
| --- | --- |

(223)

V skladu s točkama 22 in 23 sporočila o prestrukturiranju bi moral načrt o prestrukturiranju pokazati, da je odobrena pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, tj. da pomoč obnovi sposobnost preživetja družbe SACE BT, vendar ji ne omogoča širitve na nove trge ali tržne segmente. Prav nasprotno je glede na predložene podatke SACE BT v času krize rahlo povečala svojo prisotnost na trgu zavarovanja kreditov in poslovanja z jamstvi („cauzioni“) v Italiji, saj je s 6. mesta leta 2008 napredovala na 5. mesto leta 2010 (ob istem času je tako družba Atradius na primer zmanjšala svojo prisotnost na trgu in s 3. mesta nazadovala na 6. mesto) (glej preglednico 6).

| (224) | Na kratko povedano, bistveni elementi načrta prestrukturiranja, kot so opredelitev težav, sposobnost preživetja pri osnovnem scenariju in scenariju izjemnih situacij, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno pomoč in kompenzacijski ukrepi, v celoti manjkajo. |
| --- | --- |

(224)

Na kratko povedano, bistveni elementi načrta prestrukturiranja, kot so opredelitev težav, sposobnost preživetja pri osnovnem scenariju in scenariju izjemnih situacij, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno pomoč in kompenzacijski ukrepi, v celoti manjkajo.

| (225) | Komisija je sklenila, da, tudi če se ukrepi, ki jih je predložila Italija, in prilagojeni poslovni načrt za obdobje 2011–2013 sprejmejo kot načrt prestrukturiranja, ne izpolnjujejo zahtev o načrtu prestrukturiranja iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(225)

Komisija je sklenila, da, tudi če se ukrepi, ki jih je predložila Italija, in prilagojeni poslovni načrt za obdobje 2011–2013 sprejmejo kot načrt prestrukturiranja, ne izpolnjujejo zahtev o načrtu prestrukturiranja iz sporočila o prestrukturiranju.

| (226) | Sporočilo o dokapitalizaciji določa pogoje, ki jih mora izpolnjevati instrument za dokapitalizacijo. Če so ti pogoji izpolnjeni, se pomoč lahko začasno odobri. Da se pomoč za dokapitalizacijo dokončno odobri, jo mora spremljati načrt prestrukturiranja, ki je skladen s sporočilom o prestrukturiranjem. Vendar načrt, skladen s sporočilom o prestrukturiranju, ni obstajal. Zato ni treba oceniti, ali so pogoji tretjega in četrtega ukrepa skladni s sporočilom o dokapitalizaciji, saj v vsakem primeru ne bi mogli biti dokončno skladni. |
| --- | --- |

(226)

Sporočilo o dokapitalizaciji določa pogoje, ki jih mora izpolnjevati instrument za dokapitalizacijo. Če so ti pogoji izpolnjeni, se pomoč lahko začasno odobri. Da se pomoč za dokapitalizacijo dokončno odobri, jo mora spremljati načrt prestrukturiranja, ki je skladen s sporočilom o prestrukturiranjem. Vendar načrt, skladen s sporočilom o prestrukturiranju, ni obstajal. Zato ni treba oceniti, ali so pogoji tretjega in četrtega ukrepa skladni s sporočilom o dokapitalizaciji, saj v vsakem primeru ne bi mogli biti dokončno skladni.

V.3.5.   Sklepna ugotovitev o združljivosti

| (227) | Komisija ni našla razlogov za združljivost drugega, tretjega in četrtega ukrepa. Komisija je sklenila, da Italija ni izkoristila priložnosti in zagotovila potrebnih podatkov, da bi trdila, da je pomoč, odobrena z drugim, tretjim in četrtim ukrepom, združljiva pomoč za prestrukturiranje. Predloženi dokumenti ne izpolnjujejo zahtev sporočila o prestrukturiranju, saj kumulativne zahteve za združljivost pomoči za prestrukturiranje, tj. ugotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno pomoč in ukrepi za omejevanje izkrivljanje konkurence, niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(227)

Komisija ni našla razlogov za združljivost drugega, tretjega in četrtega ukrepa. Komisija je sklenila, da Italija ni izkoristila priložnosti in zagotovila potrebnih podatkov, da bi trdila, da je pomoč, odobrena z drugim, tretjim in četrtim ukrepom, združljiva pomoč za prestrukturiranje. Predloženi dokumenti ne izpolnjujejo zahtev sporočila o prestrukturiranju, saj kumulativne zahteve za združljivost pomoči za prestrukturiranje, tj. ugotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno pomoč in ukrepi za omejevanje izkrivljanje konkurence, niso izpolnjene.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (228) | Komisija je ugotovila, da dodelitev začetnega kapitala v višini 100 milijonov EUR v obliki osnovnega kapitala in kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) v višini 5,8 milijona EUR družbe SACE za ustanovitev družbe SACE BT leta 2004 (prvi ukrep), ni pomenil prednosti za družbo SACE BT in zato ni državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(228)

Komisija je ugotovila, da dodelitev začetnega kapitala v višini 100 milijonov EUR v obliki osnovnega kapitala in kapitalski prispevek za rezerve (ti. „Fondo di organizzazione“) v višini 5,8 milijona EUR družbe SACE za ustanovitev družbe SACE BT leta 2004 (prvi ukrep), ni pomenil prednosti za družbo SACE BT in zato ni državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (229) | Komisija je ugotovila, da je Italija nezakonito izvajala pomoč, odobreno z drugim, tretjim in četrtim ukrepom, in s tem kršila člen 108(3), ter sklenila, da je pomoč treba izterjati – |
| --- | --- |

(229)

Komisija je ugotovila, da je Italija nezakonito izvajala pomoč, odobreno z drugim, tretjim in četrtim ukrepom, in s tem kršila člen 108(3), ter sklenila, da je pomoč treba izterjati –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Začetna dodelitev kapitala v višini 105,8 milijona EUR družbe SACE za ustanovitev družbe SACE BT leta 2004, ki je vključevala osnovni kapital, ki ga je v celoti plačala družba SACE, v višini 100 milijonov EUR in prispevek družbe SACE v višini 5,8 milijona EUR za rezerve SACE BT („Fondo di Organizzazione“), ni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Člen 2

74,15-odstotno škodno presežkovno pozavarovanje, ki ga je družba SACE družbi SACE BT zagotovila 5. junija 2009, vključuje pomoč, ki krši člen 108(3) Pogodbe in je nezdružljiva z notranjim trgom.

Element pomoči v ukrepu ustreza razliki med provizijo pozavarovanja, ki bi jo zasebni pozavarovatelj zaračunal za tako velik delež pozavarovanja, in provizijo, ki se je zaračunala družbi SACE BT. V skladu s svojo prakso (165) Komisija meni, da bi morala biti provizija za tako velik delež pozavarovanja in tveganja vsaj za 10 % višja od provizije, ki jo zaračunajo zasebni pozavarovatelji za manjši delež pozavarovanja in tveganja. Za znesek v višini 1,56 milijona EUR, ki ga je SACE BT plačala SACE, pomoč, ki jo je treba izterjati, znaša 156 000 EUR.

Člen 3

Dokapitalizacija SACE BT, izvedena 18. junija 2009 v obliki prenosa 29 milijonov EUR za kritje izgub SACE BT, zabeleženih leta 2008, je pomoč, ki krši člen 108(3) Pogodbe in je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 4

Dokapitalizacija SACE BT, izvedena 4. avgusta 2009, ko je generalna skupščina delničarjev SACE BT odobrila prenos 41 milijonov EUR SACE na kapitalski račun SACE BT („versamento in conto capitale“), je pomoč, ki krši člen 108(3) Pogodbe in je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 5

1.   Italija od družbe SACE BT izterja nezdružljivo pomoč, kot je opredeljena v členih 2, 3 in 4.

2.   Zneskom, ki jih je treba izterjati, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na razpolago SACE BT, do datuma dejanske izterjave, in sicer: 156 000 EUR od 5. junija 2009 (člen 2), 29 milijonov EUR od 18. junija 2009 (člen 3) in 41 milijonov EUR od 4. avgusta 2009 (člen 4).

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (166).

4.   Pomoč se izterja takoj in učinkovito.

5.   Italija zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 6

1.   V dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Italija predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od SACE BT; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od SACE BT;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od družbe SACE BT zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od družbe SACE BT zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italija obvešča Komisijo o napredku v zvezi z že sprejetimi nacionalnimi ukrepi za uskladitev s tem sklepom, dokler pomoč iz členov 2, 3 in 4 ni v celoti izterjana. Italija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obresti na terjatev, ki so bili od SACE BT že izterjani.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 20. marca 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 177, 17.6.2011, str. 6.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Dodaten izvod v angleškem jeziku je bil poslan 4. januarja 2012.

3

(4)  Dodaten izvod v angleškem jeziku je bil poslan 2. februarja 2012.

4

(5)  Tržna tveganja so opredeljena glede na spodnji merili: (i) geografski položaj (sedež dolžnika v EU in/ali območju OECD) in (ii) trajanje (obdobje tveganja je krajše od dveh let).

5

(6)  UL C 281, 17.9.1997, str. 4. Od 1. januarja 2013 Komisija uporablja novo sporočilo o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov, objavljeno 19. decembra 2012 (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

6

(7)  Omogočil je ustanovitev Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE.

7

(8)  UL C 217, 2.8.2001, str. 2.

8

(9)  Uporabo ločenega računovodstva do vzpostavitve zavarovanja tržnih tveganj družbe SACE je SACE načrtovala že 3. decembra 2003, in sicer med razpravami v okviru priprave začetnega poslovnega načrta. Glej str. 13 Priloge št. 11 k predloženi dokumentaciji Italije z dne 5. marca 2012.

9

(10)  Glej str. 68–69 letnega poročila za leto 2004, ki je dostopno na: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf.

10

(11)  Letno poročilo družbe SACE za leto 2004.

11

(12)  Glej prilogi 5 in 6 k dopisom („Nota Integrativa“) k računovodskim izkazom družbe SACE za leto 2004, ki kažeta finančne odnose med SACE in njenimi nadzorovanimi subjekti. Ti računovodski izkazi kažejo bistveno povečanje kapitala SACE BT zaradi sredstev, ki jih je družba SACE zagotovila leta 2004 (povečanje družbenega kapitala v višini 100 milijonov EUR in druga povečanja v višini 5,8 milijona EUR).

12

(13)  Izgube družbe SACE BT v višini 152 087 EUR (konec leta 2004) in 1 573 090 EUR (konec leta 2005) je kril organizacijski sklad („Fondo di organizzazione“).

13

(14)  Za leta 2005, 2006 in 2007 se je štelo, da so tveganja v državah OECD v celoti tržna, tveganja v državah, ki niso države OECD, pa netržna.

14

Vir: predložena dokumentacija Italije, računovodski izkazi družb SACE in SACE BT.

Vir:

(15)  SACE je 14. januarja 2009 naznanila vključitev SACE Surety v SACE BT. Združitev je ISVAP odobril decembra 2008. Glej letno poročilo družbe SACE za leto 2008.

15

(16)  Glej Prilogo št. 14 – ISVAP: Zapisnik ugotovitev inšpekcijske preiskave pri družbi SACE BT z dne 11. oktobra 2010 („Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010“), str. 11, predložena dokumentacija Italije z dne 5. marca 2012.

16

(17)  Informacije so dostopne na spletni strani SACE.

17

(18)  Uspešnost na področju zavarovanja zavarovatelja se meri kot kombinirani količnik, ki je količnik med izgubami in stroški zavarovalnih premij. Kombinirani količnik, ki je nižji od 100 odstotkov, kaže donosnost na področju zavarovanja, če pa je višji od 100 odstotkov, pa kaže izgubo na področju zavarovanja. Družba s kombiniranim količnikom nad 100 % je lahko kljub temu donosna zaradi dohodkov od naložb. V segmentu neživljenjskega zavarovanja in zlasti v primeru zavarovanja kreditov se pričakuje, da bo kombinirani količnik manjši od 100 odstotkov.

18

(19)  Kapitalska naložba v SACE BT v višini 105,8 milijona EUR je bila zabeležena v letnih računovodskih izkazih družbe SACE za leto 2004 (kot naložbe v nadzorovane subjekte).

19

(20)  Struktura pozavarovanja za tržna tveganja družbe SACE BT, kot jo je odobril upravni odbor 22. aprila 2008, vključuje kvotno pozavarovanje in škodno presežkovno pozavarovanje (glej Prilogo št. 14 – ISVAP: Zapisnik ugotovitev inšpekcijske preiskave pri družbi SACE BT z dne 11. oktobra 2010 („Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010“), str. 55, predložena dokumentacija Italije z dne 5. marca 2012). Kvotno pozavarovanje je oblika pozavarovanja, pri kateri cedent cedira dogovorjen odstotek vsakega tveganja, ki ga zavaruje in ki spada v razrede poslovanja, za katere velja pozavarovalna pogodba. Pogodba o škodnem presežkovnem zavarovanju je pogodba, pri kateri pozavarovanje krije le določeno škodo (ali skupino škode), ki presega dogovorjeno raven, ti. retencijo, in običajno krije le do dogovorjenega limita.

20

(21)  To povečanje kapitala se je nato deloma (31,5 milijona EUR) uporabilo za kritje izgub, ki jih je SACE BT zabeležila leta 2009. Glej Prilogo št. 14 – ISVAP: Zapisnik ugotovitev inšpekcijske preiskave pri družbi SACE BT z dne 11. oktobra 2010 („Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010“), str. 5, predložena dokumentacija Italije z dne 5. marca 2012. Pri odobritvi računovodskih izkazov za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, se je generalna skupščina delničarjev SACE BT 20. aprila 2010 odločila za kritje izgub, ki so bile zabeležene konec leta 2009, tj. 34 081 254 EUR, z uporabo organizacijskega sklada „Fondo di Organizzazione“ v višini 2 534 805 EUR in prenosom kapitala („versamento in conto capitale“) v višini 31 546 449 EUR.

21

(22)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 11.

22

(23)  Za namene izračuna povprečnega donosa iz lastniških instrumentov je bila pri ugotavljanju čistega dobička upoštevana figurativna davčna ugodnost („effetto fiscale figurativo“) (glej str. 163 začetnega poslovnega načrta).

23

(24)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Stardust Marine, C-482/99, Recueil, str. I-4397.

24

(25)  Sodba Splošnega sodišča, T-68/03, ZOdl 2007, II-2911 – Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE proti Komisiji Evropskih skupnosti.

25

(26)  Sodba Splošnega sodišča, T-422/03, ZOdl 2008, II-1161 – SIC proti Komisiji.

26

(27)  Glej Prilogo 1 k Odgovoru ministra za gospodarstvo in finance z dne 15. septembra 2011.

27

(28)  Vir: ministrstvo za gospodarstvo in finance, Odgovor na zahtevek po informacijah, predložen 5. marca 2012, str. 2.

28

Vir:

(29)  Vir: SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, točka 9, predložen 5. marca 2012, str. 2.

29

Vir:

(30)  Poseben cilj gradiva, pripravljenega za sestanek upravnega odbora SACE 28. aprila 2004, je bilo zagotoviti ocene „prostega kapitala“ družbe SACE zaradi dotacije kapitala družbi SACE 2 – bodoči SACE BT. Glej Prilogo 1 – „Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A. in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004“ – k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka.

30

(31)  Za podatke glej str. 4 Pripomb družbe SACE, predloženih 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka.

31

(32)  Vir: ministrstvo za gospodarstvo in finance, Odgovor na zahtevek po informacijah, predložen 5. marca 2012, str. 2.

32

Vir:

(33)  Vir: Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 8, in zapisnik srečanja med predstavniki SACE BT, SACE, italijanskimi organi in službami Komisije 13. julija 2011.

33

Vir:

(34)  Glej npr. poglavje II, str. 7, začetnega poslovnega načrta.

34

(35)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 9. SACE je ponovila stališča, ki jih je Italija izrazila pred sklepom o začetku postopka. Glej odstavek 1 na str. 15 predložene dokumentacije Italije z dne 12. februarja 2008.

35

(36)  V začetnem poslovnem načrtu je bilo predvideno, da bo SACE BT leta 2008 imela 12,6-odstotni delež na italijanskem trgu s premijami v višini 67,2 milijona EUR.

36

(37)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 17.

37

(38)  Glej Prilogo 1 k Odgovoru družbe SACE, 15. september 2011, str. 8.

38

(39)  Priloga 8 k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka.

39

(40)  Glej priloge 5–7 k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka.

40

(41)  Glej Prilogo 2 k Odgovoru družbe SACE, predloženemu 15. septembra 2011, v kateri so bile omenjene številne pobude za prevzeme v sodelovanju z drugimi subjekti, tj. KUP (z družbo SA Ducroire) v sporočilu z dne 19. julija 2006, TINUBU SQUARE (z ONDD in CESCE) v sporočilih z dne 19. julija in 8. septembra 2006, MEHIB (z družbo SA Ducroire) v sporočilih z dne 8. februarja in 18. junija 2007, ali za samostojne prevzeme, tj. CGIC (z možnostjo, da se matična družba SACE lahko odloči, da sodeluje kot ponudnik namesto SACE BT) v sporočilu z dne 15. septembra 2008.

41

(42)  Glej Prilogo 1 k Odgovoru družbe SACE, predloženemu 15. septembra 2011, str. 8.

42

(43)  SACE je trdila tudi, da je SACE BT ustvarjala dobiček že leta 2006 in to pred napovedmi iz načrta, ter zagotovila naslednjo primerjavo med dejanskimi zabeleženimi dobički/izgubami in načrtovanimi dobički/izgubami. Leta 2005: – 1,5 milijona EUR (v načrtu: – 2,4 milijona EUR); leta 2006: + 0,1 milijona EUR (v načrtu: – 0,4 milijona EUR); leta 2007: – 1 milijona EUR (v načrtu: + 3,1 milijona EUR); leta 2008: – 29,4 milijona EUR (v načrtu: + 3,7 milijona EUR). Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 6, opomba 2.

43

(44)  Kar vključuje tudi širitev načrtov za leto 2009.

44

(45)  Glej Prilogo 9 k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka.

45

(46)  Glej str. 8 in 10 prilagojenega poslovnega načrta.

46

(47)  Če je referenčno leto 2009 (kot je navedeno v prilagojenem načrtu) in ne leto 2008 ter se zato upošteva dobiček v višini 4,8 milijona EUR, „vključeni predhodni“ donos iz lastniških instrumentov po prevzemih in sinergijah znaša 11,8 %.

47

(48)  Glede na predloženo dokumentacijo Italije z dne 5. marca 2012 – Odgovor družbe SACE (točka 16, str. 5) je zunanji svetovalec za leto 2009 (peto leto po prevzemu) načrtoval 9,8-odstotni donos iz lastniških instrumentov za 100-odstotni prevzem družbe Assedile v vrednosti približno 40 milijonov EUR (glej Progetto Zorro, 30. maj 2005, str. 30). Zato je SACE izračunala dobiček v višini 3,9 milijona EUR po 100-odstotnem prevzemu družbe Assedile: 40 milijonov EUR x 9,8-odstotni donos iz lastniških dokumentov (in 2,7 milijona EUR za 70-odstotni delež družbe Assedile).

48

(49)  Glede na pripombe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka (str. 21) so finančne napovedi zunanjega svetovalca za prevzem družbe KUP v letu 2011 predvidevale pričakovani čisti dobiček v višini 3,5 milijona EUR (peto leto po prevzemu). Zato je 33 % x 3,5 milijona EUR = 1,2 milijona EUR. Če bi se pričakovani prihodek delil z začetno naložbo, bi SACE BT dosegla 8,7-odstotni donos iz lastniških instrumentov.

49

(50)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 4.

50

(51)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, točka 12, predložen 5. marca 2012, str. 2–3.

51

(52)  V skladu s prilagojenim poslovnim načrtom je imela leta 2003 družba Euler Hermes SAIC v Italiji 47,5-odstotni tržni delež, Atradius-SIC (Italija) 20,1-odstotni tržni delež in Coface Italy (Viscontea Coface) 17,9-odstotni tržni delež.

52

(53)  Te trditve Italije začetni poslovni načrt, ki ga je pripravil zunanji svetovalec, ne podpira. Glede na Prilogo 1 k načrtu – „La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players“ s februarja 2004 (glej predloženo dokumentacijo Italije z dne 12. februarja 2008, Priloga 1) sta Viscontea Coface in Euler Hermes SIAC poslovala z jamstvi (glej str. 17 in 34 navedene priloge).

53

(54)  Za plačilo, ki ga je SACE plačala družbi SACE BT, glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 30.

54

(55)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 7.

55

(56)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, točka 13, predložen 5. marca 2012, str. 3.

56

(57)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 25.

57

(58)  Glede na sporočilo o izvoznih kreditih se odstopna klavzula uporablja v primeru začasno netržnih tveganj, tj. ko zaradi pomanjkanja zavarovalnih ali pozavarovalnih kapacitet začasno ni mogoče dobiti kritja za tržna tveganja pri izvoznih kreditih pri zasebnih zavarovateljih izvoznih kreditov ali pri javnih ali javno podprtih zavarovateljih izvoznih kreditov, ki poslujejo na svoj račun. V takih okoliščinah lahko taka začasno netržna tveganja prevzame javni ali javno podprti zavarovatelj in jih zavaruje na račun ali z jamstvom države. Vsaka država članica, ki namerava uporabiti navedeno odstopno klavzulo, jo mora takoj priglasiti Komisiji.

58

(59)  Glej Pripombe ministrstva za gospodarstvo in finance, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 5.

59

(60)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 29.

60

(61)  Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 33, 36 in 37.

61

(62)  V skladu z direktivami o zavarovanju je namen sredstev, dodeljenih izravnalnim rezervacijami, izenačiti nihanja v škodnih razmerjih v prihodnjih letih ali jamčiti za posebna tveganja. Sredstva, dodeljena izravnalnim rezervacijam, so del tehničnih sredstev na bilanci stanja in sprememba sredstev, dodeljenih izravnalnim rezervacijam, je vključena v tehnični izid izkaza poslovnega izida. Glej Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine – „Summary of a survey on equalisation provisions“ (Povzetek raziskave o sredstvih, dodeljenih izravnalnim rezervacijam), januar 2009, str. 2, ki je dostopen na: https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf.

62

(63)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 45. SACE citira podatke družbe Dealogic, ki je ugotovila, da je bilo združitev in prevzemov v evropskem finančnem sektorju leta 2009 (176 milijard EUR) pravzaprav za polovico manj kot leta 2008. Približno 50 % transakcij leta 2009 je bilo osredotočenih na prizadeto premoženje.

63

(64)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, točka 14, predložen 5. marca 2012, str. 4.

64

(65)  Zaupne informacije.

65

(66)  Da ponazori to trditev, se je Italija sklicevala na naslednjo zadevo Sodišča: C-303/88, Recueil 1991, I-1433 – Italija proti Komisiji („ENI/Lanerossi“), točka 21 (glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 36).

66

(67)  Obvladovanje tveganja je eksternalizirano matični družbi SACE. Glej uvodno izjavo 25.

67

(68)  Glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, točka 19, predložen 5. marca 2012, str. 6.

68

(69)  [...].

69

(70)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 33.

70

(71)  Vključuje tudi življenjsko zavarovanje („include il ramo vita“), ki je bilo opuščeno leta 2009.

71

(72)  Napovedi iz poslovnega načrta za obdobje 2010–2011, str. 8, ki ga je upravni odbor SACE BT odobril 4. avgusta 2009 (glej Prilogo 4 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE BT, 4. avgust 2009, predložen 9. junija 2010).

72

(73)  Napovedi iz prilagojenega poslovnega načrta za obdobje 2011–2013 („Aggiornamento Piano Industriale“) str. 8 in 19, ki ga je upravni odbor SACE BT odobril 24. novembra 2011 (glej Prilogo 8 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE BT, 24. november 2011, predložen 30. marca 2012).

73

(74)  Bruto premije v nasprotju z neto premijami stroškov pozavarovanja krijejo tudi del tveganj, cediranih pozavarovateljem.

74

(75)  Izračunan donos iz lastniških instrumentov kot prihodek pred davki/čisto vrednostjo („patrimonio netto“), če so nerazdeljeni dobički in dotacija kapitala 31. decembra 2011 znašali 108,7 milijona EUR.

75

(76)  Izračuni Komisije na podlagi računovodskih izkazov in napovedi za obdobje 2011–2013.

76

(77)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

77

(78)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 52.

78

(79)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 30–31.

79

(80)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 47.

80

(81)  Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 6–7.

81

(82)  Glej uvodno izjavo 64 sklepa o začetku postopka.

82

(83)  Glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 7.

83

(84)  Glej ministrstvo za gospodarstvo in finance, Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 6.

84

(85)  Zadeva C-261/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, I-4437, točka 8, združene zadeve C-278/92 do C-280/92, Španija proti Komisiji, citirane zgoraj, točka 21, zadeva C-42/93, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, I-4175, točka 13.

85

(86)  Glej točki 3.1 in 3.2 sporočila o izvoznih kreditih, obvestilo Komisije v zvezi z uporabo členov 92 in 93 Pogodbe EGS [sedaj členov 107 in 108 PDEU] za kapitalske deleže organov javne uprave („Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty [now 107 and 108 of the TFEU] to public authorities' holdings“), Bilten ES 9-1984, in Sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

86

(87)  Glej sodbo z dne 6. marca 2003, T-228/99, T-233/99, WestLB in Lando f Nordrhein-Westfalen proti Komisiji, točka 314.

87

(88)  Glej sodbo z dne 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji (T-228/99 in T-233/99, Recueil, str. II-435, točke 254, 255 in 270).

88

(89)  Glej sodbo z dne 5. junija 2012 v zadevi Komisija proti Électricité de France (EDF) (C-124/10 P, ZOdl., str. I-0000, točke 82–84 in 105).

89

(90)  Glej sodbo z dne 5. junija 2012 v zadevi Komisija proti Électricité de France (EDF) (C-124/10 P, ZOdl., str. I-0000, točka 86).

90

(91)  V zvezi s primerjavo posredovanja države v alternativnem scenariju prenehanja zadevnega poslovanja in stroškov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri tem scenariju, glej sodbo z dne 28. februarja 2003, Gröditzer (C-334/99, Recueil, str. I-1139, točke 133–141) in sodbo z dne 14. septembra 1994, Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti (združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Recueil, str. I-4103, točki 21 in 22).

91

(92)  Glej str. 41 Priloge 22 – Računovodski izkazi družbe SACE z dne 31. decembra 2004, predložena dokumentacija Italije z dne 12. februarja 2008: „Detta ‚gestione‘ si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.“

92

(93)  Takrat Inštitut storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE („Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE“).

93

(94)  Glej prilogi št. 10 in 11, SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, predložen 5. marca 2012.

94

(95)  Glej Prilogo št. 10 – Zapisniki s sestankov upravnega odbora Inštituta storitev zavarovanja na področju zunanje trgovine – SACE z dne 21. novembra 2013 („Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003“), str. 5–7, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012.

95

(96)  Glej Prilogo št. 10 – Predstavitev upravnemu odboru: Ocena potencialnega trga za družbo SACE za morebitni razvoj, 21. november 2003 („Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003“), str. 43, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012.

96

(97)  Glej Prilogo 1 k SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 7.

97

(98)  Ocenjevanje ali preverjanje s primerjavo z referenčnim merilom (standardom ali referenčno točko, s katero se zadeve lahko primerjajo ali ocenjujejo).

98

(99)  Skupna cena, plačana za 100-odstotni delež družbe Assedile, je znašala 41,8 milijona EUR, svetovalec pa je predvideval 41,2–44,7 milijona EUR (glej Pripombe družbe SACE S.P.A., predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 20, in Prilogo 11 k tem pripombam). Za začetni prevzem 70-odstotnega deleža družbe Assedile je bila cena celo pod vrednotenjem, in sicer 27 milijonov EUR za 70-odstotni delež, kar ustreza 38,5 milijona EUR za celo družbo. Cena prevzema 30-odstotnega deleža družbe Assedile 6. marca 2008 je bila določena na podlagi ponovne ocene družbe Assedile, kot je bila predvidena v sporazumu delničarjev ob nakupu 70-odstotnega deleža (30. september 2005). Cena je ustrezala približno 41,8 milijona EUR za 100-odstotni delež in tako je SACE BT leta 2008 plačala preostali delež v višini 14,8 milijona EUR (glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 10–11).

99

(100)  Glede na letno poročilo družbe SACE BT za leto 2008 (glej str. 22–23) je bila strategija za mednarodno širitev zaradi svetovne krize ponovno obravnavana, pri čemer se je osredotočila na domači trg. Ker je KUP dosegal slabše finančne rezultate od pričakovanih in zaradi gospodarskega položaja v Vzhodni Evropi, je uprava menila, da vloženi kapital ne bo izterjan.

100

(101)  SACE BT je zabeležila izgubo v višini 2,2 milijona EUR v primerjavi z vrednostjo prevzema, ki je znašala 13,3 milijona EUR. Konec leta 2009 je Ducroire zabeležil 12,3 milijona EUR prilagoditve navzdol za vrednotenje svojega 66-odstotnega deleža družbe KUP (za 33 % je plačal 13,3 milijona EUR in nato dodatnih 11,1 milijona EUR družbi SACE BT, kar skupaj znaša 24,4 milijona EUR), glej opažanja družbe SACE z dne 5. maja 2011 na strani 22 in letno poročilo družbe Ducroire za leto 2009, str. 28.

101

(102)  Glede na predloženo dokumentacijo Italije z dne 8. aprila 2010 (str. 5, odstavek 2) je kritje povezano le s tržnimi tveganji.

102

(103)  Glej Prilogo št. 14 – ISVAP: Zapisnik ugotovitev inšpekcijske preiskave pri družbi SACE BT z dne 11. oktobra 2010 („Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010“), str. 56, predložena dokumentacija Italije z dne 5. marca 2012.

103

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Glej uvodno izjavo 93 Sklepa Komisije C(2011) 7756 final z dne 23. novembra 2011 v zadevi SA.27386 (C 28/2010) – Shema kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov – Portugalska, še ni objavljeno.

106

(107)  Glej uvodno izjavo 68 Sklepa Komisije C(2011) 7756 final z dne 23. novembra 2011 v zadevi SA.27386 (C 28/2010) – Shema kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov – Portugalska, še ni objavljeno.

107

(108)  V zadevi o shemi kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov – Portugalska (Sklep Komisije C(2011) 7756 final z dne 23. novembra 2011 v zadevi SA.27386 (C 28/2010), uvodna izjava 93, še ni objavljeno) je Komisija oblikovala metodo za izračun zneska, ki ga je treba izterjati (pojasnjena v Prilogi k navedenemu sklepu) na podlagi predpostavk in skupnih tržnih praks. Po tej metodi teoretična tržna cena kritja, ki ga je odobrila država, znaša 110 % cene (v smislu stopnje premije), ki jo zaračuna zasebni zavarovatelj v primeru vsake posamezne stranke.

108

(109)  [...].

109

(110)  Takrat je bila matična družba SACE že seznanjena z bistvenimi izgubami, ki jih je SACE BT zabeležila v prvem četrtletju leta 2009.

110

(111)  Glej Prilogo št. 1 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 26. maja 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009“), str. 4, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012.

111

(112)  Glej predloženi dopis Italije z dne 8. junija 2010, str. 2.

112

(113)  Glej predloženi dopis Italije z dne 8. junija 2010, Priloga 7, str. 29.

113

(114)  Glej sodbo Splošnega sodišča, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH in Lech-Stahlwerke GmbH proti Komisiji (T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Recueil 1999, str. II-17, točka 116).

114

(115)  Glej Odločbo Komisije 96/278/ES (UL L 104, 27.4.1996, str. 25) – Iberia, točka 15 dela VII.

115

(116)  Glej Sodišče, C-305/89, Recueil 1991, str. I-1601, točka 22 – Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Odločba Komisije 94/662/ES (UL L 258, 6.10.1994, str. 26), točka 21 dela VII – Air France; in Odločba Komisije 97/789/ES (UL L 322, 25.1.1997, str. 44) – Alitalia, točka 6 dela VII.

116

(117)  Glede na računovodske izkaze družbe SACE za leto 2009 in priloge 5–7 k dopisom računovodskim izkazom so povečanja v nadzorovanem subjektu SACE BT znašala 70 milijonov EUR.

117

(118)  Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive 80/723/EGS o javnih podjetjih v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

118

(119)  Glej sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS, točka 36.

119

(120)  SACE kot enega od argumentov navaja tudi preusmeritev poslovnih dejavnosti (glej Pripombe družbe SACE, predložene 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka, str. 36). Vendar je v praksi Italija po posebnem zahtevku Komisije navedla, da SACE ne predvideva bistvene spremembe poslovanja družbe SACE BT (glej SACE – Odgovor na zahtevek po informacijah, 15. september 2011, str. 13).

120

(121)  Glej sodbo ENI/Lanerossi, točka 21.

121

(122)  Glej sodbo ENI/Lanerossi, točka 22.

122

(123)  Vir: predloženi dopis Italije z dne 8. junija 2010, Priloga 7, str. 28.

123

Vir:

(124)  Koeficient beta družbe, merilo tveganosti družbe v primerjavi s skupnim finančnim trgom, je v obdobju 2000–2004 znašal 0,8, pri čemer vrednost 1 pomeni skupno tveganje na finančnem trgu.

124

(125)  Vir podatkov, uporabljenih za izračun: za knjižno vrednost lastniškega kapitala – http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, za ceno delnice: http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx.

125

(126)  V predstavitvi svojih rezultatov konec prvega četrtletja 2009 z dne 6. maja 2009 je družba Euler-Hermes navedla, da je trenutna recesija najhujša recesija trgovanja na svetu v zadnjih petdesetih letih ter da nesolventnost podjetij narašča (glej str. 5 in 7 predstavitve, dostopne na: http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf).

126

(127)  Glej Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), točka 12.

127

(128)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Stardust Marine, C-482/99, Recueil, str. I-4397.

128

(129)  Sodba Splošnega sodišča, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE proti Komisiji Evropskih skupnosti, T-68/03, ZOdl 2007, str. II-2911, točke 312–319.

129

(130)  Zadeva T-442/03, SIC proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-1161.

130

(131)  Točka 110.

131

(132)  Točka 105.

132

(133)  Glej točke 52, 54, 55 in 56 sodbe v zadevi Stardust Marine.

133

(134)  Glej tudi člen 13(2) statutov družbe SACE, ki so dostopni na: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf.

134

(135)  Glej sodbo z dne 16. maja 2002 v zadevi Stardust Marine, C-482/99, Recueil, str. I-4397, točka 55, ki citira zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1433, točki 11 in 12, ter zadevo C-305/89, Italijanska republika proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točki 13 in 14.

135

(136)  Člen 6.12 Zakonodajnega odloka št. 269 z dne 30. septembra 2003, kot je bil s spremembami preoblikovan v Zakon št. 326 z dne 24. novembra 2003.

136

(137)  V tem okviru je treba omeniti, da je bilo ob obravnavanju prvega ukrepa ministrstvo za gospodarstvo in finance naprošeno za mnenje o znesku družbenega kapitala družbe SACE BT. Glej Prilogo 2 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE („Consiglio di Amministrazione“) z dne 28. aprila 2004 („Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE S.p.A., 28 aprile 2004“) k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku preiskave, str. 74–75: „... v zvezi z zneskom osnovnega kapitala družbe SACE 2 [začasno ime nove družbe, ki se bo ustanovila, v prihodnosti družba SACE BT] je bil ta po posvetovanju z ministrstvom za gospodarstvo in finance predhodno določen na 100 milijonov EUR“ („... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro“).

137

(138)  Leta 2004, ko je SACE postala delniška družba in je bil odobren prvi ukrep, je večina članov upravnega odbora („Consiglio di Amministrazione“) ohranila svoj položaj v italijanski upravi, tj. na ministrstvu za gospodarstvo in finance, ministrstvu za zunanje zadeve ali drugih javnih institucijah (Inštitutu za spodbujanje industrije – Istituto per la Promozione Industriale, Regulativnemu organu za komunikacijo – Autorità per le garanzie nelle comunicazioni in Italijanskem inštitutu za zunanjo trgovino – Istituto nazionale per il Commercio Estero). Tudi takratni predsednik upravnega odbora družbe SACE je ohranil svoj vodilni položaj na ministrstvu za gospodarstvo in finance. Odgovoren je bil za področje mednarodnih finančnih odnosov.

138

(139)  Glej Prilogo št. 8 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 1. aprila 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009“), str. 8, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012:

139

„... (iii) sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo ‚non a mercato‘ quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato“.

(140)  Glej Prilogo št. 8 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 1. aprila 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009“), str. 9, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012:

140

„... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa“.

(141)  Glej Prilogo št. 8 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 1. aprila 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009“), str. 8, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012:

141

„... (ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane“.

(142)  Glej str. 1 sporočila za javnost, ki je dostopno na: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf.

142

(143)  Družba SACE je bila javni organ, za katerega je veljalo javno pravo, ki je 1. januarja 2004 postal delniška družba, tj. tik pred ustanovitvijo SACE BT in odobritvijo prvega ukrepa. Poleg tega dejstvo, da je bila SACE BT ustanovljena s kapitalom v višini 105,8 milijona EUR nedolgo po spremembi pravnega statusa družbe SACE, kaže na to, da je odločitev države o reorganizaciji SACE leta 2004 vključevala ustanovitev družbe SACE BT.

143

(144)  Glej Prilogo št. 1 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 26. maja 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009“), str. 3–4, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012:

144

„[...]“.

(145)  Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z dne 27. maja 2009 („Verbale della Riunione del Consiglio di Administrazione di SACE BT S.p.A., 27 maggio 2009“), predložen 9. junija 2010, str. 5: „nella valutazione dei risultati della Società e del revised budget deve considerarsi la mission di sostegno al mercato che SACE BT deve continuare a perseguire“.

145

revised budget

mission

(146)  Poleg tega se opaža, da je Italijanski organ za konkurenco („Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato“) leta 2009 pri odobritvi prenosa življenjskega zavarovanja z družbe SACE BT na Vittoria Assicurazioni S.p.A družbo SACE BT predstavil kot „[...] podjetje pod posrednim nadzorom ministrstva za gospodarstvo in finance [...]“. Glej Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009, str. 7, C10007 – „Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768“, ki je dostopno na: http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html.

146

(147)  Glej Prilogo 16 – „Okrožnica oddelka za obvladovanje tveganja SACE S.p.a., 19. marec 2009“ k Pripombam družbe SACE, predloženim 5. maja 2011 v Odgovoru na sklep o začetku postopka. Dopis je temeljil na poročilu, ki ga je pripravil zavarovalni posrednik [...] 14. novembra 2008: „Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable“. Poročilo vključuje podrobno analizo tehničnega trenda družbe in zlasti vpliv trenutnih pozavarovalnih pogodb (pogodb konec leta 2008) na rezultate ter na trenutne kapitalske zahteve in kapitalske zahteve v prihodnosti („requisiti patrimoniali“).

147

(148)  Glej Prilogo št. 5 – Zapisnik sestanka upravnega odbora družbe SACE z dne 1. aprila 2009 („Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009“), str. 3, predložena dokumentacija Italije, 5. marec 2012:

148

„... una dotazione riassicurativa da parte di SACE S.p.A. in favore della controllata SACE BT, al fine di consentirle un mantenimento della propria capacità di affidamento, in particolare nel segmento delle piccole medie imprese.

Il Consiglio di Amministrazione approva la partecipazione della società al Tratatto Excess Loss a copertura delle quote non accettate da riassicuratori di mercato e fino ad una massima perdita potenziale di EUR 48 mln. Le condizioni economiche praticate dovranno essere a mercato e pari a quelle accettate dai riassicuratori privati.“

(149)  Člen 4(6) statutov SACE navaja: „Družba lahko sklene pozavarovalne in sozavarovalne pogodbe z odobrenimi italijanskimi subjekti ali podjetji, s tujimi subjekti ali podjetji ali mednarodnimi organizacijami, in pogodbe za kritje tveganj, ki jih je mogoče zavarovati, pod tržnimi pogoji z vodilnimi gospodarskimi subjekti na trgu“ („La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore“).

149

(150)  Glej tudi točko 3 in točko 2.1 sporočila o izvoznih kreditih.

150

151

„3.2. Vrste obravnave, naštete v odstavku 3.1 [med drugim zagotavljanje kapitala], nudijo ali lahko nudijo zavarovateljem izvoznih kreditov, ki jih prejemajo, finančne ugodnosti pred drugimi zavarovatelji finančnih kreditov. Takšne finančne ugodnosti, dodeljene nekaterim podjetjem, izkrivljajo konkurenco in predstavljajo finančno pomoč v smislu člena 92(1) Pogodbe.

[...]

Finančne ugodnosti, naštete v odstavku 3.1 za tržna tveganja, [...] povzročajo razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v različnih državah članicah in s tem izkrivljajo konkurenco med podjetji v državah članicah“

(152)  Informacije, ki so na voljo, se nanašajo le na poslovanja z jamstvi („i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni“).

152

Vir: poslovni načrt za obdobje 2010–2011, ki ga je upravni odbor družbe SACE BT odobril 4. avgusta 2009, in prilagojeni poslovni načrt za obdobje 2011–2013, ki ga je upravni odbor družbe SACE BT odobril 24. novembra 2011.

Vir:

(153)  UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

153

(154)  Glej sklep o začetku postopka, uvodna izjava 137.

154

(155)  Glej predloženi dopis Italije z dne 8. junija 2010, Priloga 7, str. 29.

155

(156)  Glej smernice za reševanje in prestrukturiranje, člen 3(1).

156

(157)  Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2).

157

(158)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

158

(159)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

159

(160)  UL C 217, 2.8.2001, str. 2.

160

(161)  UL C 307, 11.12.2004, str. 12.

161

(162)  UL C 325, 22.12.2005, str. 22.

162

(163)  Po ponovni spremembi leta 2010 (UL C 329, 7.12.2010, str. 6) je bilo po sprejetju zadevnih ukrepov to sporočilo o izvoznih kreditih nedavno nadomeščeno z novim sporočilom o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (UL C 392, 19.12.2012, str. 1), ki velja le od 1. januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: novo sporočilo o izvoznih kreditih). V vsakem primeru Komisija za namen popolnosti opominja, da se njena ocena, kot je obrazložena v spodnjih odstavkih, ne bi spremenila glede na določbe novega sporočila o izvoznih kreditih.

163

(164)  UL C 16, 22.1.2009, str. 1.

164

(165)  Glej Sklep Komisije C(2011) 7756 final z dne 23. novembra 2011 v zadevi SA.27386 (C 28/2010) – Shema kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov – Portugalska (še ni objavljeno).

165

(166)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

166

---

PRILOGA

INFORMACIJE O PREJETIH VIŠINAH POMOČI IN ZNESKIH, KI JIH JE ŠE TREBA IZTERJATI OZIROMA SO ŽE BILI IZTERJANI

| Identiteta upravičenca | Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1) | Skupni znesek pomoči, ki jo je treba izterjati (1)

  (Glavnica) | Skupni že povrnjeni znesek (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti na terjatev |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1)

Skupni znesek pomoči, ki jo je treba izterjati (1)

(Glavnica)

Skupni že povrnjeni znesek (1)

Glavnica

Obresti na terjatev

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

| 12.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 239/64

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. avgusta 2014

o ustanovitvi Digitalne raziskovalne infrastrukture za umetnost in humanistiko kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (DARIAH ERIC)

(2014/526/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (1) in zlasti točke (a) člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Srbija so Komisijo zaprosile, naj ustanovi Digitalno raziskovalno infrastrukturo za umetnost in humanistiko kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: DARIAH ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Srbija so Komisijo zaprosile, naj ustanovi Digitalno raziskovalno infrastrukturo za umetnost in humanistiko kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: DARIAH ERIC).

| (2) | Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Srbija so kot državo članico gostiteljico infrastrukture DARIAH ERIC izbrale Francijo. |
| --- | --- |

(2)

Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Srbija so kot državo članico gostiteljico infrastrukture DARIAH ERIC izbrale Francijo.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 20 Uredbe (ES) št. 723/2009 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 20 Uredbe (ES) št. 723/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ustanovi se Digitalna raziskovalna infrastruktura za umetnost in humanistiko kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (DARIAH ERIC).

2.   Statut infrastrukture DARIAH ERIC je določen v Prilogi. Statut se posodablja in je javno dostopen na spletišču in na uradnem sedežu infrastrukture DARIAH ERIC.

3.   Bistveni elementi statuta, katerega spremembe odobri Komisija v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 723/2009, so določeni v členih 1, 2 in 23 do 30.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. avgusta 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 206, 8.8.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

STATUT DIGITALNE RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE ZA UMETNOST IN HUMANISTIKO KOT KONZORCIJA EVROPSKE RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE (DARIAH ERIC)

AVSTRIJA,

BELGIJA,

CIPER,

DANSKA,

FRANCIJA,

GRČIJA,

HRVAŠKA,

IRSKA,

ITALIJA,

LUKSEMBURG,

MALTA,

NEMČIJA,

NIZOZEMSKA,

SLOVENIJA,

SRBIJA,

v nadaljnjem besedilu: ustanovitvene članice –

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge opazovalk in sodelujočih partnerjev infrastrukture DARIAH ERIC;

V ŽELJI podpirati umetnost in humanistiko v Evropi;

V ŽELJI ustvariti najsodobnejšo infrastrukturo za digitalne raziskave v umetnosti in humanistiki;

OB UPOŠTEVANJU izsledkov projekta pripravljalne faze infrastrukture DARIAH, ki ga financira Evropska komisija v okviru sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev št. 211583;

S POZIVOM Evropski komisiji, naj ustanovi Digitalno raziskovalno infrastrukturo za umetnost in humanistiko kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (DARIAH ERIC) –

SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJIH DOLOČBAH:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Ime, sedež, kraj in delovni jezik

1.   Ustanovi se evropska raziskovalna infrastruktura, imenovana „Digitalna raziskovalna infrastruktura za umetnost in humanistiko“, v nadaljnjem besedilu: DARIAH.

2.   DARIAH ima pravno obliko Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC), ki je ustanovljen v skladu z določbo Uredbe (ES) št. 723/2009 in se imenuje „DARIAH ERIC“.

3.   DARIAH ERIC je razpršena raziskovalna infrastruktura. Njene dejavnosti se izvajajo v okviru virtualnih kompetenčnih centrov.

4.   Uradni sedež infrastrukture DARIAH ERIC je v Parizu v Franciji.

5.   Delovni jezik infrastrukture DARIAH ERIC je angleščina. Ta statut je verodostojen v angleščini, francoščini in vseh drugih uradnih jezikih EU. Nobena jezikovna različica nima prednosti.

Člen 2

Cilji, usklajevanje in porazdelitev dejavnosti

1.   Cilj infrastrukture DARIAH ERIC je okrepiti in podpirati digitalne raziskave v humanistiki in umetnosti. DARIAH ERIC razvije, vzdržuje in upravlja infrastrukturo, ki podpira raziskovalne dejavnosti, ki temeljijo na informacijsko-komunikacijski tehnologiji (IKT).

2.   DARIAH ERIC sodeluje z raziskovalnimi in izobraževalnimi skupnostmi z namenom:

| (a) | raziskovanja in uporabe metod in orodij, ki temeljijo na IKT, za omogočanje postavljanja novih raziskovalnih vprašanj in zastavljanja starih vprašanj na novi način; |
| --- | --- |

(a)

raziskovanja in uporabe metod in orodij, ki temeljijo na IKT, za omogočanje postavljanja novih raziskovalnih vprašanj in zastavljanja starih vprašanj na novi način;

| (b) | izboljšanja raziskovalnih možnosti in rezultatov s povezovanjem distribuiranih izvorno digitalnih gradiv; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanja raziskovalnih možnosti in rezultatov s povezovanjem distribuiranih izvorno digitalnih gradiv;

| (c) | izmenjave znanja, izkušenj, metodologij in praks po področjih in disciplinah. |
| --- | --- |

(c)

izmenjave znanja, izkušenj, metodologij in praks po področjih in disciplinah.

3.   Usklajevalni urad DARIAH-EU, kot je opredeljen v členu 3, je odgovoren za usklajevanje dejavnosti infrastrukture DARIAH ERIC. Na začetku ima pisarne v Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem.

4.   O opisu, organizaciji in porazdelitvi dejavnosti usklajevalnega urada DARIAH-EU odloča upravni odbor.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem statutu imajo v nadaljevanju navedeni izrazi naslednji pomen:

sodelujoči partner
  : institucija, javna ali zasebna, z javnim poslanstvom, ki ima sedež na ozemlju nesodelujoče države, ki jo je infrastruktura DARIAH ERIC sprejela za sodelovanje pri delu enega ali več virtualnih kompetenčnih centrov, kot je opredeljeno v členu 5 tega statuta;

usklajevalni urad infrastrukture DARIAH-EU
  : enota, odgovorna za usklajevanje dejavnosti infrastrukture DARIAH ERIC. Podpira in združuje vse ravni infrastrukture DARIAH ERIC (generalno skupščino, znanstveni odbor, upravni odbor, višje vodstvo, odbor nacionalnih koordinatorjev in skupni raziskovalni odbor). V svoji vlogi koordinatorja nadzoruje stike s partnerji in odbori infrastrukture DARIAH ERIC ter prevzema razne vertikalne (npr. nadzor upravnih postopkov) in horizontalne naloge (npr. osrednje storitve, splošno financiranje, pravne in davčne zahteve, prenos spretnosti in znanja);

nacionalna institucija za usklajevanje
  : institucija, ki jo imenuje vsaka članica in opazovalka za usklajevanje nacionalnih dejavnosti infrastrukture DARIAH;

nacionalni koordinator
  : oseba, ki jo imenuje vsaka članica ali vsaka opazovalka in ki je odgovorna za pripravo nacionalnega načrta infrastrukture DARIAH in nacionalnih stvarnih prispevkov;

partnerska institucija
  : institucija, javna ali zasebna, z javnim poslanstvom, ki jo je infrastruktura DARIAH ERIC sprejela za sodelovanje pri delu enega ali več virtualnih kompetenčnih centrov;

virtualni kompetenčni center
  : virtualna skupina, ki jo sestavljajo osebe iz partnerskih institucij in ki izvaja operativne dejavnosti infrastrukture DARIAH ERIC;

predsednik virtualnega kompetenčnega centra
  : partnerska institucija, ki vodi dejavnosti virtualnega kompetenčnega centra in jo imenuje upravni odbor;

vodja virtualnega kompetenčnega centra
  : oseba, ki jo na priporočilo predsednika virtualnega kompetenčnega centra imenuje upravni odbor in je odgovorna za usklajevanje dejavnosti virtualnega kompetenčnega centra.

POGLAVJE 2

ČLANSTVO, STATUS OPAZOVALKE, PARTNERSTVO

Člen 4

Članice, opazovalke in sodelujoči partnerji

1.   Članice infrastrukture DARIAH ERIC lahko postanejo države članice, pridružene države, tretje države, ki niso pridružene države, in medvladne organizacije v skladu z določbami tega statuta in sklepi generalne skupščine.

2.   Opazovalke v infrastrukturi DARIAH ERIC lahko postanejo države članice, pridružene države, tretje države, ki niso pridružene države, in medvladne organizacije v skladu z določbami tega statuta in sklepi generalne skupščine.

3.   V infrastrukturi DARIAH ERIC so včlanjene vsaj ena država članica in dve drugi državi, ki sta državi članici ali pridruženi državi.

4.   Države članice ali pridružene države imajo skupaj večino glasov v generalni skupščini.

5.   Članice imenujejo nacionalne javne institucije ali zasebne institucije, ki opravljajo javne storitve, kot nacionalne institucije za usklajevanje, kot so navedene v Prilogi I. Nacionalne institucije za usklajevanje zastopajo članice pri dejavnostih infrastrukture DARIAH ERIC.

6.   Opazovalke imenujejo nacionalne javne institucije ali zasebne institucije, ki opravljajo javne storitve kot nacionalne institucije za usklajevanje, kot so navedene v Prilogi I. Nacionalne institucije za usklajevanje zastopajo opazovalke pri dejavnostih infrastrukture DARIAH ERIC.

7.   Članice, opazovalke in subjekti, ki jih zastopajo, so navedeni v Prilogi I. Ustanovitvene članice so tiste, ki so bile članice v času predložitve vloge za ustanovitev konzorcija ERIC.

8.   DARIAH ERIC lahko sklepa sporazume s sodelujočimi partnerji.

Člen 5

Sprejem članic, opazovalk in sodelujočih partnerjev

1.   Vsaka državna ali medvladna organizacija, ki želi postati članica ali opazovalka, ali vsaka institucija, ki želi postati sodelujoči partner, predloži pisno vlogo infrastrukturi DARIAH ERIC.

2.   Članice in opazovalke morajo v vlogi navesti ime nacionalne institucije za usklajevanje, ki usklajuje nacionalne dejavnosti infrastrukture DARIAH.

3.   Upravni odbor posreduje vlogo generalni skupščini, s priporočilom za sprejem ali zavrnitev vložnika.

4.   O sprejemu nove članice, opazovalke ali sodelujočega partnerja odloča generalna skupščina.

5.   DARIAH ERIC in sodelujoči partner skleneta zavezujoč sporazum, v katerem je na podlagi priporočil generalne skupščine določen okvir sodelovanja, in sicer za najmanj dve leti, ob koncu tega obdobja pa se sodelovanje ovrednoti.

Člen 6

Prenehanje članstva ali statusa opazovalke

1.   Če generalna skupščina odloči, da članica ali opazovalka hudo krši statut in interni poslovnik, in če članica ali opazovalka v šestih mesecih ne odpravi takšne kršitve, se lahko generalna skupščina odloči za izključitev članice ali opazovalke kršiteljice.

2.   Pri sprejetju odločitve se glas članice kršiteljice ne upošteva.

3.   Preden generalna skupščina sprejme kakršno koli odločitev o zadevi, lahko članica ali opazovalka kršiteljica generalni skupščini pojasni svoje stališče.

4.   Nobena članica ali opazovalka ne more izstopiti iz infrastrukture DARIAH ERIC v prvih petih letih članstva ali statusa opazovalke, razen če generalna skupščina izjemoma ne odloči drugače.

5.   Članice ali opazovalke, ki se v začetku ne zavežejo za petletno obdobje, podpišejo izjavo, v kateri je navedeno krajše obdobje, ki ga generalna skupščina upošteva pri odločanju o sprejemu v skladu s členom 5(4).

6.   Članica ali opazovalka lahko izstopi ob koncu petletnega članstva ali statusa opazovalke v infrastrukturi DARIAH ERIC na podlagi obvestila, ki ga pošlje vsaj šest mesecev pred datumom izstopa.

7.   Članica ali opazovalka, ki želi izstopiti, plača vse finančne obveznosti za celotno obračunsko leto izstopa.

POGLAVJE 3

PRAVICE IN OBVEZNOSTI ČLANIC, OPAZOVALK IN SODELUJOČIH PARTNERJEV

Člen 7

Članice

1.   Članice infrastrukture DARIAH ERIC lahko uporabljajo vsa orodja in storitve ter sodelujejo pri vseh dejavnostih. Imajo pravico do sodelovanja in glasovanja na generalni skupščini. Njihove partnerske institucije lahko v skladu s postopkom, določenem v tem statutu, predsedujejo virtualnemu kompetenčnemu centru.

2.   Članice plačajo letni prispevek v proračun infrastrukture DARIAH ERIC, in sicer na podlagi načel in metode izračuna iz člena 18(1) in Priloge II k temu statutu.

3.   Upravni odbor predlaga generalni skupščini v odobritev prispevek medvladne organizacije in držav, ki jih Svet Evrope ne priznava.

Člen 8

Opazovalke

1.   Opazovalke v infrastrukturi DARIAH ERIC lahko uporabljajo vsa orodja in storitve ter sodelujejo pri vseh dejavnostih. Poleg tega so lahko opazovalke navzoče in spregovorijo na vseh sejah generalne skupščine, vendar nimajo glasovalnih pravic.

2.   Opazovalke plačajo letni prispevek v proračun infrastrukture DARIAH ERIC, in sicer na podlagi načel in metode izračuna iz člena 18(1) in Priloge II k temu statutu.

3.   Upravni odbor predlaga generalni skupščini v odobritev prispevek medvladne organizacije in držav, ki jih Svet Evrope ne priznava.

Člen 9

Sodelujoči partnerji

V zavezujočem sporazumu, kot je opisan v členu 5(5), so določene pravice in obveznosti sodelujočega partnerja.

POGLAVJE 4

UPRAVLJANJE

Člen 10

Generalna skupščina

1.   Generalna skupščina je upravni organ infrastrukture DARIAH ERIC in jo sestavljajo zastopniki članic infrastrukture DARIAH ERIC. Zastopniki opazovalk infrastrukture DARIAH ERIC so lahko navzoči in spregovorijo na vseh sejah generalne skupščine, vendar nimajo glasovalnih pravic.

2.   Vsak subjekt, ki zastopa članico ali opazovalko, imenuje enega uradnega zastopnika. Poleg tega lahko vsaka članica ali opazovalka privede svojega nacionalnega koordinatorja ali druge strokovnjake. Vsako delegacijo članic ali opazovalk lahko sestavljajo tri osebe.

3.   Vsaka članica ali delegacija članic ima en glas.

4.   Glasovi članic, ki do dneva seje generalne skupščine niso plačale prispevka, se razveljavijo.

5.   Države članice in pridružene države imajo vedno večino glasov v generalni skupščini. Če so potrebne dodatne glasovalne pravice za izvajanje te določbe, se dodeljevanje takšnih dodatnih glasovalnih pravic začne izvajati s sklepom generalne skupščine.

6.   Generalna skupščina med svojimi člani izvoli predsednika in podpredsednika z navadno večino glasov, in sicer za triletni mandat z možnostjo podaljšanja. Podpredsednik nadomešča predsednika v njegovi odsotnosti in v primeru navzkrižja interesov. Predsednik ali oseba, ki jo pooblasti, je odgovorna za posodabljanje Priloge I, tako da ta vedno vsebuje natančen seznam članic, opazovalk in subjektov, ki jih zastopajo.

7.   Generalna skupščina se sestane enkrat letno na redni seji ali na ponovljeni seji, če je bila redna seja preložena, in lahko skliče dodatne seje.

8.   Operativne podrobnosti organiziranja kakršne koli seje generalne skupščine (kot so redne seje, ponovljene seje, dodatne seje, zastopanje na sejah, roki za pošiljanje vabil, dnevni redi, zapisniki itd.) so navedeni v internem poslovniku.

9.   Če sta na redni seji zastopani vsaj dve tretjini članov, ki imajo pravico glasovati, je izpolnjena zahteva v zvezi s sklepčnostjo. Na ponovljeni seji generalne skupščine se šteje, da je sklepčnost dosežena ne glede na število navzočih ali zastopanih članov.

10.   Navadna večina se oblikuje, če je število oddanih glasov v podporo odločitvi višje od števila oddanih glasov proti. Za odločitve lahko veljajo dodatni pogoji glede večine, kot so določeni v točkah 13 do 17.

11.   Generalna skupščina veljavno:

| (a) | skliče sejo le, če so izpolnjene zahteve glede sklepčnosti; |
| --- | --- |

(a)

skliče sejo le, če so izpolnjene zahteve glede sklepčnosti;

| (b) | sprejme odločitev le, če so izpolnjene zahteve glede večine. |
| --- | --- |

(b)

sprejme odločitev le, če so izpolnjene zahteve glede večine.

12.   Generalna skupščina si po svojih najboljših močeh prizadeva za dosego soglasja pri vseh točkah. Če soglasje ni doseženo, generalna skupščina sprejme odločitev glede vprašanj v skladu s sistemom ponderiranega glasovanja, kot je opredeljen v točkah 13 do 17.

13.   Generalna skupščina z navadno večino:

| (a) | sprejme nove članice, opazovalke in sodelujoče partnerje; |
| --- | --- |

(a)

sprejme nove članice, opazovalke in sodelujoče partnerje;

| (b) | odobri finančna poročila in letno poročilo o dejavnostih; |
| --- | --- |

(b)

odobri finančna poročila in letno poročilo o dejavnostih;

| (c) | imenuje ali razreši člane znanstvenega odbora; |
| --- | --- |

(c)

imenuje ali razreši člane znanstvenega odbora;

| (d) | podaljša trajanje delovanja infrastrukture DARIAH ERIC; |
| --- | --- |

(d)

podaljša trajanje delovanja infrastrukture DARIAH ERIC;

| (e) | imenuje revizorje; |
| --- | --- |

(e)

imenuje revizorje;

| (f) | sprejme izredni izstop članice ali opazovalke. |
| --- | --- |

(f)

sprejme izredni izstop članice ali opazovalke.

14.   Generalna skupščina z navadno večino, vključno s pozitivnim izidom glasovanja članov, ki zastopajo vsaj petdeset odstotkov letnih prispevkov infrastrukture DARIAH ERIC, kot je določeno v členu 18(1) in Prilogi II:

| (a) | lahko kadar koli spremeni proračun ter lahko spremeni vsa odobrena proračunska sredstva in izračune prispevkov v skladu z načeli, določenimi v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

lahko kadar koli spremeni proračun ter lahko spremeni vsa odobrena proračunska sredstva in izračune prispevkov v skladu z načeli, določenimi v Prilogi II;

| (b) | odobri strateško usmeritev in program dejavnosti, vključno z vsakim programom in proračunom virtualnega kompetenčnega centra; |
| --- | --- |

(b)

odobri strateško usmeritev in program dejavnosti, vključno z vsakim programom in proračunom virtualnega kompetenčnega centra;

| (c) | kadar koli imenuje ali razreši direktorja v skladu z določenimi pravili. |
| --- | --- |

(c)

kadar koli imenuje ali razreši direktorja v skladu z določenimi pravili.

15.   Generalna skupščina brez poseganja v člen 9(3) Uredbe (ES) št. 723/2009 z navadno večino, vključno s pozitivnim izidom glasovanja članov, ki zastopajo vsaj petinsedemdeset odstotkov letnih prispevkov infrastrukture DARIAH ERIC, kot je določeno v členu 18(1) in Prilogi II:

| (a) | odobri morebitno pozneje dodano točko dnevnega reda v zvezi s predlogom za spremembo statuta; |
| --- | --- |

(a)

odobri morebitno pozneje dodano točko dnevnega reda v zvezi s predlogom za spremembo statuta;

| (b) | predlaga spremembo statuta v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 723/2009; |
| --- | --- |

(b)

predlaga spremembo statuta v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 723/2009;

| (c) | sprejme interni poslovnik; |
| --- | --- |

(c)

sprejme interni poslovnik;

| (d) | najpozneje do novembra preteklega proračunskega leta odobri letni proračun, vključno s stvarnimi prispevki. |
| --- | --- |

(d)

najpozneje do novembra preteklega proračunskega leta odobri letni proračun, vključno s stvarnimi prispevki.

16.   Generalna skupščina s soglasno odločitvijo:

| (a) | izključi članice in opazovalke. Glas zadevne članice se pri odločitvi ne upošteva; |
| --- | --- |

(a)

izključi članice in opazovalke. Glas zadevne članice se pri odločitvi ne upošteva;

| (b) | razpusti infrastrukturo DARIAH ERIC; |
| --- | --- |

(b)

razpusti infrastrukturo DARIAH ERIC;

| (c) | odobri letno povečanje prispevkov članic in opazovalk, ki bi preseglo dva odstotka; |
| --- | --- |

(c)

odobri letno povečanje prispevkov članic in opazovalk, ki bi preseglo dva odstotka;

| (d) | odobri podatkovno politiko infrastrukture DARIAH. |
| --- | --- |

(d)

odobri podatkovno politiko infrastrukture DARIAH.

17.   Generalna skupščina odloča o vseh zadevah v zvezi z infrastrukturo DARIAH ERIC, ki niso navedene v prejšnjih točkah, v skladu s točko 16.

18.   Člane generalne skupščine zavezujejo določbe internega poslovnika.

Člen 11

Znanstveni odbor

1.   Znanstveni odbor sestavlja pet do deset posameznikov, ki jih generalna skupščina imenuje za triletni mandat z možnostjo podaljšanja.

2.   Znanstveni odbor enega izmed svojih članov izvoli za predsednika.

3.   Predsednik sklicuje seje znanstvenega odbora in jim predseduje.

4.   Generalna skupščina zagotovi, da imajo člani znanstvenega odbora bogate izkušnje na področju umetnosti in humanistike, vključno z uporabo informacijske tehnologije v umetnosti in humanistiki.

5.   Znanstveni odbor se sestaja enkrat letno ter zagotavlja nasvete in smernice generalni skupščini in vsem drugim organom infrastrukture DARIAH o znanstvenih in tehničnih zadevah.

6.   Znanstveni odbor pripravi letno poročilo za generalno skupščino o trenutnem tehnološkem in znanstvenem napredku, vključno s priporočili za izboljšanje infrastrukture DARIAH.

7.   Člane znanstvenega odbora zavezujejo določbe internega poslovnika.

Člen 12

Upravni odbor

1.   Upravni odbor je izvršilni organ infrastrukture DARIAH ERIC in njen pravni zastopnik. Sestavljajo ga trije direktorji, ki jih imenuje generalna skupščina. Direktorji so usposobljeni posamezniki z bogatimi izkušnjami na področju umetnosti in humanistike, vključno z uporabo informacijske tehnologije v umetnosti in humanistiki. Upravni odbor je odgovoren generalni skupščini.

2.   Vsak direktor je imenovan za največ triletni mandat in je lahko znova imenovan. Direktor sme funkcijo opravljati največ dva zaporedna mandata.

3.   Če direktor odstopi ali ne more več opravljati svojih nalog, generalna skupščina imenuje drugega direktorja za preostanek mandata prejšnjega direktorja.

4.   Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika za triletni mandat z možnostjo podaljšanja v skladu s členom 12(2). Predsednik sklicuje vse seje upravnega odbora in jim predseduje.

5.   Upravni odbor:

| (a) | zagotavlja vodenje infrastrukture DARIAH ERIC ter predlaga njene strateške cilje in usmeritve; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja vodenje infrastrukture DARIAH ERIC ter predlaga njene strateške cilje in usmeritve;

| (b) | v imenu infrastrukture DARIAH ERIC podpisuje vse pogodbe, sporazume in druge zavezujoče dokumente po odobritvi generalne skupščine, kadar je potrebno njeno soglasje; |
| --- | --- |

(b)

v imenu infrastrukture DARIAH ERIC podpisuje vse pogodbe, sporazume in druge zavezujoče dokumente po odobritvi generalne skupščine, kadar je potrebno njeno soglasje;

| (c) | zastopa infrastrukturo DARIAH ERIC pred evropskimi, mednarodnimi in nacionalnimi organi ter sodišči in deluje kot njegova glavna kontaktna točka; |
| --- | --- |

(c)

zastopa infrastrukturo DARIAH ERIC pred evropskimi, mednarodnimi in nacionalnimi organi ter sodišči in deluje kot njegova glavna kontaktna točka;

| (d) | zagotavlja razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev in pripravi proračun; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev in pripravi proračun;

| (e) | pripravi interni poslovnik; |
| --- | --- |

(e)

pripravi interni poslovnik;

| (f) | nadzoruje učinkovitost infrastrukture DARIAH ERIC glede na strateške cilje in usmeritve, ki jih predpiše generalna skupščina; |
| --- | --- |

(f)

nadzoruje učinkovitost infrastrukture DARIAH ERIC glede na strateške cilje in usmeritve, ki jih predpiše generalna skupščina;

| (g) | pripravi letno poročilo o dejavnostih, kot je določeno v členu 21(1); |
| --- | --- |

(g)

pripravi letno poročilo o dejavnostih, kot je določeno v členu 21(1);

| (h) | nadzoruje višje vodstvo; |
| --- | --- |

(h)

nadzoruje višje vodstvo;

| (i) | vodi in zaposluje člane usklajevalnega urada DARIAH-EU, kot je določeno v členu 2(4) in členu 28(7); |
| --- | --- |

(i)

vodi in zaposluje člane usklajevalnega urada DARIAH-EU, kot je določeno v členu 2(4) in členu 28(7);

| (j) | po posvetovanju z višjim vodstvom odobri ustanovitev, spremembo (vključno z ločitvijo, združitvijo ali preusmeritvijo pozornosti) ali prenehanje delovanja virtualnih kompetenčnih centrov; |
| --- | --- |

(j)

po posvetovanju z višjim vodstvom odobri ustanovitev, spremembo (vključno z ločitvijo, združitvijo ali preusmeritvijo pozornosti) ali prenehanje delovanja virtualnih kompetenčnih centrov;

| (k) | po posvetovanju z višjim vodstvom imenuje ali razreši predsednike virtualnih kompetenčnih centrov in povezane vodje virtualnih kompetenčnih centrov; |
| --- | --- |

(k)

po posvetovanju z višjim vodstvom imenuje ali razreši predsednike virtualnih kompetenčnih centrov in povezane vodje virtualnih kompetenčnih centrov;

| (l) | po posvetovanju z višjim vodstvom imenuje ali razreši predsednika skupnega raziskovalnega odbora. |
| --- | --- |

(l)

po posvetovanju z višjim vodstvom imenuje ali razreši predsednika skupnega raziskovalnega odbora.

6.   Člane upravnega odbora zavezujejo določbe internega poslovnika.

Člen 13

Višje vodstvo

1.   Višje vodstvo sestavljajo predsednik in podpredsednik odbora nacionalnih koordinatorjev ter predsednik in podpredsednik skupnega raziskovalnega odbora. Zadevni uradniki usklajevalnega urada DARIAH-EU in predsednik znanstvenega odbora so vabljeni, da se udeležijo sej višjega vodstva.

2.   Upravni odbor se posvetuje z višjim vodstvom glede vseh splošnih zadev, vključno z oblikovanjem predlogov za generalno skupščino, pripravo in spreminjanjem letnih delovnih načrtov, povezanih z infrastrukturo DARIAH ERIC ter zagotavljanjem skladnosti, povezanosti in stabilnosti raziskovalnih infrastrukturnih storitev.

3.   Predsednik upravnega odbora sklicuje vse seje višjega vodstva in jim predseduje.

4.   Člane višjega vodstva zavezujejo določbe internega poslovnika.

Člen 14

Odbor nacionalnih koordinatorjev

1.   Odbor nacionalnih koordinatorjev je eden od dveh operativnih organov infrastrukture DARIAH ERIC. Njegov cilj je povezati in uskladiti nacionalne dejavnosti infrastrukture DARIAH na evropski ravni.

2.   Vključuje po enega nacionalnega koordinatorja za vsako članico in opazovalko, ki ga imenuje zadevna članica ali opazovalka. Nacionalni koordinator je imenovan za triletni mandat z možnostjo podaljšanja. Vsaka članica in opazovalka lahko kadar koli zamenja nacionalnega koordinatorja. Zadevni uradniki usklajevalnega urada DARIAH-EU in upravnega odbora so vabljeni, da se udeležijo sej odbora nacionalnih koordinatorjev.

3.   Odbor nacionalnih koordinatorjev izmed svojih članov z navadno večino izvoli predsednika in podpredsednika za enoletni mandat z možnostjo podaljšanja. Predsednik in podpredsednik sta člana višjega vodstva, v okviru katerega zastopata skupno stališče odbora nacionalnih koordinatorjev.

4.   Odbor nacionalnih koordinatorjev se običajno sestane dvakrat letno.

5.   Odbor nacionalnih koordinatorjev pomaga upravnemu odboru, zlasti pri pripravi letnega zbirnega poročila o nacionalnih načrtih infrastrukture DARIAH vsake članice in opazovalke. Vsak nacionalni koordinator v odboru nacionalnih koordinatorjev poda predlog upravnemu odboru za letne stvarne prispevke vsake članice in opazovalke za predložitev v odobritev generalni skupščini v skladu s členom 10(15)(d).

6.   Člane odbora nacionalnih koordinatorjev zavezujejo določbe internega poslovnika.

Člen 15

Skupni raziskovalni odbor

1.   Skupni raziskovalni odbor je eden od dveh operativnih organov infrastrukture DARIAH ERIC. Njegov cilj je organizirati znanstveno in tehnično vključevanje dejavnosti infrastrukture DARIAH.

2.   Sestavljajo ga vsi vodje virtualnih kompetenčnih centrov, ki med svojimi člani z navadno večino izvolijo podpredsednika za enoletni mandat z možnostjo podaljšanja. Predsednika imenuje upravni odbor za enoletni mandat z možnostjo podaljšanja, v skladu s postopkom, ki je naveden v internem poslovniku. Drugi zadevni uradniki usklajevalnega urada DARIAH-EU in upravni odbor so vabljeni, da se udeležijo sej skupnega raziskovalnega odbora.

3.   Predsednik in podpredsednik sta člana višjega vodstva, v okviru katerega zastopata skupno stališče skupnega raziskovalnega odbora.

4.   Skupni raziskovalni odbor se običajno sestane dvakrat letno.

5.   Skupni raziskovalni odbor pomaga upravnemu odboru, zlasti pri:

| (a) | zbiranju in vrednotenju vseh stvarnih prispevkov; |
| --- | --- |

(a)

zbiranju in vrednotenju vseh stvarnih prispevkov;

| (b) | pripravi letnega načrta in poročila o dejavnostih virtualnih kompetenčnih centrov; |
| --- | --- |

(b)

pripravi letnega načrta in poročila o dejavnostih virtualnih kompetenčnih centrov;

| (c) | organizaciji vsaj ene skupščine infrastrukture DARIAH na leto, pri čemer članica ali opazovalka gosti skupščino infrastrukture DARIAH in zadevne uradnike usklajevalnega urada DARIAH-EU. |
| --- | --- |

(c)

organizaciji vsaj ene skupščine infrastrukture DARIAH na leto, pri čemer članica ali opazovalka gosti skupščino infrastrukture DARIAH in zadevne uradnike usklajevalnega urada DARIAH-EU.

6.   Člane skupnega raziskovalnega odbora zavezujejo določbe internega poslovnika.

POGLAVJE 5

PRORAČUN

Člen 16

Priprava in sprejem proračuna

1.   Upravni odbor skupaj s pristojnim uradnikom usklajevalnega odbora DARIAH-EU pripravi osnutek proračuna za naslednje proračunsko obdobje, ki se generalni skupščini predloži v prvem četrtletju preteklega proračunskega leta.

2.   Osnutek proračuna vključuje vsa odobrena proračunska sredstva, izračun prispevkov članic in opazovalk za naslednje proračunsko obdobje ter oceno stroškov in prispevkov za naslednji dve proračunski obdobji.

3.   Če proračun ni sprejet do začetka proračunskega leta, veljajo za vsa odobrena proračunska sredstva, ki se lahko infrastrukturi DARIAH ERIC dodelijo mesečno, omejitve preteklega proračunskega leta.

Člen 17

Proračunsko obdobje

1.   Proračunsko leto DARIAH ERIC se vsako leto začne 1. januarja in se konča 31. decembra.

2.   Proračunsko obdobje zajema eno proračunsko leto.

Člen 18

Denarni in stvarni prispevki

1.   Prispevek vsake članice in opazovalke je sestavljen iz dveh delov. En del je denarni prispevek in drugi del je stvarni prispevek. Ta dva dela prispevata k deležu letnih proračunov denarnih in stvarnih sredstev infrastrukture DARIAH ERIC ter temeljita na podatkih o BDP vsake države. Načela in metoda izračuna so navedeni v Prilogi II.

2.   Članice in opazovalke so odgovorne za prenos denarnih prispevkov infrastrukturi DARIAH ERIC.

3.   Stvarni prispevki so vsi dogovorjeni nedenarni prispevki za proračun infrastrukture DARIAH ERIC.

4.   Vse stvarne prispevke zbira in vrednoti skupni raziskovalni odbor, ki se v primeru težav posvetuje z višjim vodstvom.

5.   Postopek za vrednotenje stvarnih prispevkov je določen v internem poslovniku.

POGLAVJE 6

VIRTUALNI KOMPETENČNI CENTRI

Člen 19

Virtualni kompetenčni centri

1.   DARIAH ERIC organizira svoje dejavnosti v okviru virtualnih kompetenčnih centrov, med katerimi vsak obravnava posamezna strokovna področja.

2.   Vsaka partnerska institucija lahko prispeva k delu več kot enega virtualnega kompetenčnega centra.

Člen 20

Predsednik virtualnega kompetenčnega centra

1.   Virtualnemu kompetenčnemu centru lahko izmed članic predsedujejo le partnerske institucije.

2.   Vsaka partnerska institucija, ki želi predsedovati virtualnemu kompetenčnemu centru, v skladu s členom 20(1) vloži vlogo pri upravnem odboru. Vloga vključuje ime(-na) vodje(-dij) virtualnega kompetenčnega centra.

3.   Upravni odbor po posvetovanju z višjim vodstvom imenuje eno ali več partnerskih institucij za predsednika(-e) virtualnega kompetenčnega centra in imenuje povezano(-e) vodjo(-e) virtualnega kompetenčnega centra.

4.   Partnersko(-e) institucijo(-e), ki jo (jih) upravni odbor imenuje za predsednike virtualnih kompetenčnih centrov, zavezujejo določbe internega poslovnika.

POGLAVJE 7

POROČANJE, RAČUNOVODSKI IZKAZI IN REVIZIJA

Člen 21

Poročanje

1.   Infrastruktura DARIAH ERIC pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje zlasti znanstvene, operativne in finančne vidike njenih dejavnosti. Upravni odbor predloži poročilo generalni skupščini v odobritev, nato pa se ga v šestih mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta posreduje Evropski komisiji in ustreznim javnim organom. To poročilo je dostopno javnosti.

2.   ERIC obvesti Evropsko komisijo o vseh okoliščinah, ki utegnejo resno ogroziti izvajanje nalog infrastrukture DARIAH ERIC ali jo ovirati pri izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (ES) št. 723/2009.

Člen 22

Računovodski izkazi in revizija

DARIAH ERIC izpolnjuje zahteve zakonodaje države gostiteljice glede priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov.

POGLAVJE 8

POLITIKE

Člen 23

Politika javnih naročil in oprostitev plačila DDV

1.   DARIAH ERIC upošteva načela ustreznih direktiv Evropske unije o javnih naročilih in poznejšo veljavno nacionalno zakonodajo.

2.   Javna naročila v zvezi z dejavnostmi infrastrukture DARIAH ERIC, ki jih izvajajo članice in opazovalke, se izvedejo tako, da se zagotovi ustrezno upoštevanje potreb, tehničnih zahtev in specifikacij infrastrukture DARIAH ERIC, ki jih izdajo ustrezni organi.

3.   Davčne oprostitve na podlagi člena 143(1)(g) in člena 151(1)(b) Direktive Sveta 2006/112/ES (1) ter v skladu s členoma 50 in 51 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 (2) so omejene na davek na dodano vrednost za blago in storitve, ki so namenjeni za poslovno uporabo infrastrukture DARIAH ERIC, presegajo vrednost 150 EUR ter jih v celoti plača in naroči infrastruktura DARIAH ERIC. Javna naročila posameznih članic do teh oprostitev niso upravičena.

4.   Oprostitev plačila DDV se uporablja za negospodarske dejavnosti, ne pa za gospodarske dejavnosti.

5.   Oprostitev plačila DDV se uporablja za blago in storitve za znanstvene, tehnične in upravne dejavnosti, ki jih DARIAH ERIC opravlja v skladu s svojimi glavnimi nalogami. To vključuje tudi stroške za konference, delavnice in seje, ki so neposredno povezane z uradnimi dejavnostmi infrastrukture DARIAH ERIC. Vendar se davčna oprostitev ne uporablja za potne stroške in stroške nastanitve.

Člen 24

Odgovornost

1.   Infrastruktura DARIAH ERIC je odgovorna za svoje dolgove.

2.   Članice infrastrukture DARIAH ERIC so odgovorne do ustreznega zneska svojih letnih prispevkov za DARIAH ERIC, razen če so podpisale izjavo o prevzemu dodatne odgovornosti za dolgove infrastrukture DARIAH ERIC.

3.   Upravni odbor se v imenu infrastrukture DARIAH ERIC dogovori o ustrezni zavarovalni polici in jo podpiše.

Člen 25

Politika dostopa

1.   Orodja in storitve, ki jih ponuja DARIAH ERIC, so znanstveni in izobraževalni skupnosti načeloma prosto na voljo za uporabo.

2.   Generalna skupščina se lahko odloči, da bodo nekatere storitve na voljo proti plačilu, in določi pogoje v internem poslovniku.

Člen 26

Znanstveno vrednotenje in politika razširjanja

1.   DARIAH ERIC načeloma upravlja infrastrukturo, ki je znanstveni in izobraževalni skupnosti na voljo brezplačno in brez omejitev dostopa na podlagi časa, prostora ali drugih dejavnikov.

2.   Če je treba iz katerega koli razloga dostop omejiti, začasno ali trajno, se lahko dostop zagotovi le po strokovni presoji na podlagi odličnosti in dobrih praks. Generalna skupščina po posvetovanju z znanstvenim odborom sprejme potrebna izvedbena pravila.

3.   DARIAH ERIC izvede vse ustrezne ukrepe za promocijo infrastrukture in njene uporabe s strani raziskovalcev.

4.   Takšni ukrepi lahko med drugim vključujejo vzpostavitev spletnega portala, izdajo glasila, organizacijo konferenc in delavnic ter sodelovanje na njih itd.

Člen 27

Pravice intelektualne lastnine, podatkovna politika in varstvo zasebnosti

1.   Intelektualno lastnino urejajo nacionalna zakonodaja članic ali opazovalk in mednarodni sporazumi, katerih podpisnice so članice ali opazovalke.

2.   Na splošno imajo prednost javni viri in načela prostega dostopa.

3.   Oblikuje se podatkovna politika infrastrukture DARIAH, ki jo odobri generalna skupščina.

4.   Pri uporabi in zbiranju podatkov infrastrukture DARIAH ERIC se upoštevata evropska in nacionalna zakonodaja o varstvu zasebnosti podatkov.

Člen 28

Politika zaposlovanja

1.   DARIAH ERIC je delodajalec, ki upošteva načelo enakih možnosti.

2.   Pogodbe o zaposlitvi upoštevajo nacionalno zakonodajo države, v kateri se zaposli osebje.

3.   DARIAH ERIC ne sme na noben način razlikovati med neposredno zaposlenim in napotenim osebjem.

4.   DARIAH ERIC oglašuje vsa prosta delovna mesta in določi ustrezno obdobje za prejem prošenj.

5.   DARIAH ERIC ne sme delovnega mesta pred iztekom zgoraj navedenega obdobja ponuditi nobenemu prosilcu.

6.   DARIAH ERIC v skladu z zakonodajo Evropske unije in lokalno zakonodajo ne sme ponuditi nobenega delovnega mesta kateri koli osebi, ki ne more zakonito sprejeti zaposlitve v Evropski uniji in/ali državi gostiteljici in/ali kraju zaposlitve.

7.   Za zaposlovanje je odgovoren upravni odbor, ki mu pomaga usklajevalni urad DARIAH-EU.

POGLAVJE 9

TRAJANJE, PRENEHANJE, SPORI, DOLOČBE O USTANOVITVI

Člen 29

Trajanje

DARIAH ERIC deluje dvajset let z možnostjo podaljšanja v skladu s pravilom večine, opredeljenim v členu 10(13)(d).

Člen 30

Sprememba, prenehanje

1.   Predloge sprememb lahko generalni skupščini predloži katera koli članica, upravni odbor in znanstveni odbor.

2.   Predlogi sprememb vključujejo točke dnevnega reda, priložene vabilu na generalno skupščino.

3.   Generalna skupščina lahko posodobi priloge, ne da bi to pomenilo spremembo statuta.

4.   DARIAH ERIC preneha na podlagi sklepa generalne skupščine v skladu s členom 10(16)(b).

5.   DARIAH ERIC takoj, v vsakem primeru pa najpozneje v desetih dneh po sprejetju sklepa o svojem prenehanju, o sklepu obvesti Evropsko komisijo.

6.   Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov infrastrukture DARIAH ERIC, se porazdelijo med članice v sorazmerju s seštevkom njihovih letnih prispevkov infrastrukturi DARIAH ERIC. Obveznosti, ki niso plačane s sredstvi infrastrukture DARIAH ERIC, se porazdelijo med člane v skladu s členom 24(2).

7.   DARIAH ERIC takoj po koncu postopka prenehanja, v vsakem primeru pa v desetih dneh po tem koncu, o tem obvesti Komisijo.

8.   DARIAH ERIC preneha obstajati z dnem, ko Evropska komisija objavi ustrezno obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 31

Veljavna zakonodaja

Delovanje infrastrukture DARIAH ERIC urejajo, po vrstnem redu:

| (a) | zakonodaja Unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009; |
| --- | --- |

(a)

zakonodaja Unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009;

| (b) | zakonodaja države gostiteljice, če zakonodaja Unije zadeve ne ureja ali jo ureja le delno; |
| --- | --- |

(b)

zakonodaja države gostiteljice, če zakonodaja Unije zadeve ne ureja ali jo ureja le delno;

| (c) | ta statut in njegova izvedbena pravila. |
| --- | --- |

(c)

ta statut in njegova izvedbena pravila.

Člen 32

Spori

1.   Za spor med članicami in opazovalkami v zvezi z infrastrukturo DARIAH ERIC ali med članicami, opazovalkami in infrastrukturo DARIAH ERIC ter za vse spore, v katerih je udeležena Evropska unija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

2.   Za spore med infrastrukturo DARIAH ERIC in tretjimi osebami se uporablja zakonodaja Evropske unije o sodni pristojnosti. V primerih, ki niso zajeti v zakonodaji Evropske unije, zakonodaja države članice gostiteljice določi pristojno sodišče za reševanje takšnega spora.

Člen 33

Dostopnost statuta

Statut se posodablja in je javno dostopen na spletišču in na uradnem sedežu infrastrukture DARIAH ERIC.

Člen 34

Določbe o ustanovitvi

1.   Ustanovitveno sejo generalne skupščine skliče država gostiteljica, in to čim prej, vendar najpozneje v 45 koledarskih dneh po začetku veljavnosti sklepa Komisije o ustanovitvi infrastrukture DARIAH ERIC.

2.   Država gostiteljica obvesti ustanovitvene članice o vsakem posebnem nujnem pravnem ukrepu, ki ga je treba pred ustanovitveno sejo sprejeti v imenu infrastrukture DARIAH ERIC. Če ustanovitvene članice temu ne ugovarjajo v petih delovnih dneh po prejemu obvestila, pravni ukrep izvede oseba, ki jo uradno pooblasti država gostiteljica.

---

(1)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodanovrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 282/2011 z dne 15. marca 2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 77, 23.3.2011, str. 1).

PRILOGA I

SEZNAM ČLANIC IN OPAZOVALK

(Zadnja sprememba: 11. junij 2014)

Članice

| Država ali medvladna organizacija | Subjekt, ki jo zastopa | Nacionalna institucija za usklajevanje |
| --- | --- | --- |
| Avstrija | Avstrijsko ministrstvo za znanost in raziskave | Avstrijska akademija za znanost – Inštitut za korpusno jezikoslovje in besedilno tehnologijo (ICLTT) |
| Belgija | Belgijski urad za znanstveno politiko | Center za digitalno humanistiko v Gentu (Univerza v Gentu) |
| Ciper | Krovni ciprski organ za digitalne zadeve, Ministrstvo za energetiko, trgovino, industrijo in turizem | Ciprska univerza za tehnologijo v Limassolu |
| Danska | Danska agencija za znanost, tehnologijo in inovacije | Danski laboratorij za digitalno humanistiko |
| Francija | Centre National de la Recherche Scientifique | Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique) |
| Grčija | Generalni sekretariat za raziskave in tehnologijo/Ministrstvo za izobraževanje in verske zadeve | Akademija v Atenah |
| Hrvaška | Ministrstvo za znanost, šolstvo in šport | Inštitut za etnološke in narodopisne raziskave |
| Irska | Irski raziskovalni svet | Nacionalna univerza Irske v Maynoothu |
| Italija | Ministrstvo za šolstvo, univerzitetno izobraževanje in raziskovalno dejavnost | Nacionalni raziskovalni svet Italije |
| Luksemburg | Ministère de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche | Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe |
| Malta | Ministrstvo za šolstvo in zaposlovanje | Malteški svet knjižnic |
| Nemčija | Nemško zvezno ministrstvo za izobraževanje in raziskovalno dejavnost | Georg-August-Universität Göttingen |
| Nizozemska | Nizozemska organizacija za znanstveno raziskovalno dejavnost | Arhiviranje podatkov in mrežne storitve |
| Slovenija | Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport | Inštitut za novejšo zgodovino |
| Srbija | Ministrstvo za kulturo in informiranje | Center za digitalno humanistiko v Beogradu |

Država ali medvladna organizacija

Subjekt, ki jo zastopa

Nacionalna institucija za usklajevanje

Avstrija

Avstrijsko ministrstvo za znanost in raziskave

Avstrijska akademija za znanost – Inštitut za korpusno jezikoslovje in besedilno tehnologijo (ICLTT)

Belgija

Belgijski urad za znanstveno politiko

Center za digitalno humanistiko v Gentu (Univerza v Gentu)

Ciper

Krovni ciprski organ za digitalne zadeve, Ministrstvo za energetiko, trgovino, industrijo in turizem

Ciprska univerza za tehnologijo v Limassolu

Danska

Danska agencija za znanost, tehnologijo in inovacije

Danski laboratorij za digitalno humanistiko

Francija

Centre National de la Recherche Scientifique

Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique)

Grčija

Generalni sekretariat za raziskave in tehnologijo/Ministrstvo za izobraževanje in verske zadeve

Akademija v Atenah

Hrvaška

Ministrstvo za znanost, šolstvo in šport

Inštitut za etnološke in narodopisne raziskave

Irska

Irski raziskovalni svet

Nacionalna univerza Irske v Maynoothu

Italija

Ministrstvo za šolstvo, univerzitetno izobraževanje in raziskovalno dejavnost

Nacionalni raziskovalni svet Italije

Luksemburg

Ministère de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche

Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe

Malta

Ministrstvo za šolstvo in zaposlovanje

Malteški svet knjižnic

Nemčija

Nemško zvezno ministrstvo za izobraževanje in raziskovalno dejavnost

Georg-August-Universität Göttingen

Nizozemska

Nizozemska organizacija za znanstveno raziskovalno dejavnost

Arhiviranje podatkov in mrežne storitve

Slovenija

Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport

Inštitut za novejšo zgodovino

Srbija

Ministrstvo za kulturo in informiranje

Center za digitalno humanistiko v Beogradu

Opazovalke

| Država ali medvladna organizacija | Subjekt, ki jo zastopa | Nacionalna institucija za usklajevanje |
| --- | --- | --- |
| | | |

Država ali medvladna organizacija

Subjekt, ki jo zastopa

Nacionalna institucija za usklajevanje

PRILOGA II

NAČELA ZA IZRAČUN PRISPEVKOV

| 1. | Letni denarni in stvarni prispevki članic in opazovalk se določijo na podlagi teh spremenljivk:






  (a) | stopnje prispevka; |
| --- | --- | --- |

1.

Letni denarni in stvarni prispevki članic in opazovalk se določijo na podlagi teh spremenljivk:

(a)

stopnje prispevka;

| (b) | enote lastništva infrastrukture DARIAH, na kratko: enote infrastrukture DARIAH; |
| --- | --- |

(b)

enote lastništva infrastrukture DARIAH, na kratko: enote infrastrukture DARIAH;

| (c) | proračuna denarnih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

proračuna denarnih sredstev;

| (d) | proračuna stvarnih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

proračuna stvarnih sredstev;

| (e) | članic in opazovalk, ki jih izbere generalna skupščina za izračun enote infrastrukture DARIAH. |
| --- | --- |

(e)

članic in opazovalk, ki jih izbere generalna skupščina za izračun enote infrastrukture DARIAH.

| 2. | Stopnja prispevka za državo se izračuna po tej formuli: BDP države se deli z vsoto BDP držav članic Sveta Evrope, nato pa se stopnja prispevka zaokroži na dve decimalni mesti. Za države, ki se infrastrukturi DARIAH ERIC pridružijo kot opazovalke, je stopnja prispevka za polovico nižja, kot bi bila, če bi se infrastrukturi DARIAH ERIC pridružile kot članice. |
| --- | --- |

2.

Stopnja prispevka za državo se izračuna po tej formuli: BDP države se deli z vsoto BDP držav članic Sveta Evrope, nato pa se stopnja prispevka zaokroži na dve decimalni mesti. Za države, ki se infrastrukturi DARIAH ERIC pridružijo kot opazovalke, je stopnja prispevka za polovico nižja, kot bi bila, če bi se infrastrukturi DARIAH ERIC pridružile kot članice.

| 3. | Enota infrastrukture DARIAH za proračun denarnih sredstev (x) se izračuna po tej formuli: proračun denarnih sredstev se deli z vsoto stopenj prispevka članic in opazovalk, ki jih generalna skupščina izbere za izračun enote infrastrukture DARIAH za proračun denarnih sredstev. |
| --- | --- |

3.

Enota infrastrukture DARIAH za proračun denarnih sredstev (x) se izračuna po tej formuli: proračun denarnih sredstev se deli z vsoto stopenj prispevka članic in opazovalk, ki jih generalna skupščina izbere za izračun enote infrastrukture DARIAH za proračun denarnih sredstev.

| 4. | Enota DARIAH za proračun stvarnih sredstev (y) se izračuna po tej formuli: proračun stvarnih sredstev se deli z vsoto stopenj prispevka članic in opazovalk, ki jih generalna skupščina izbere za izračun enote DARIAH za proračun stvarnih sredstev. |
| --- | --- |

4.

Enota DARIAH za proračun stvarnih sredstev (y) se izračuna po tej formuli: proračun stvarnih sredstev se deli z vsoto stopenj prispevka članic in opazovalk, ki jih generalna skupščina izbere za izračun enote DARIAH za proračun stvarnih sredstev.

| 5. | Denarni in stvarni prispevki se izračunajo po tej formuli:
  (a)   
  denarni prispevek
  : stopnja prispevka za državo se pomnoži z denarno vrednostjo (x) enote infrastrukture DARIAH, rezultat pa se nato zaokroži na najbližjih sto eurov;
  (b)   
  stvarni prispevek
  : stopnja prispevka za državo se pomnoži z vrednostjo stvarnega prispevka (y) enote DARIAH, rezultat pa se nato zaokroži na najbližjih sto eurov. |
| --- | --- |

5.

Denarni in stvarni prispevki se izračunajo po tej formuli:

(a)   
  denarni prispevek
  : stopnja prispevka za državo se pomnoži z denarno vrednostjo (x) enote infrastrukture DARIAH, rezultat pa se nato zaokroži na najbližjih sto eurov;

(b)   
  stvarni prispevek
  : stopnja prispevka za državo se pomnoži z vrednostjo stvarnega prispevka (y) enote DARIAH, rezultat pa se nato zaokroži na najbližjih sto eurov.

| 6. | Generalna skupščina lahko spremeni proračuna denarnih in stvarnih sredstev vsako leto ter referenčni BDP po treh letih, in sicer v skladu s sistemom ponderiranega glasovanja, kot je določeno v členu 10(14) in (16). |
| --- | --- |

6.

Generalna skupščina lahko spremeni proračuna denarnih in stvarnih sredstev vsako leto ter referenčni BDP po treh letih, in sicer v skladu s sistemom ponderiranega glasovanja, kot je določeno v členu 10(14) in (16).

| 7. | Če generalna skupščina ne spremeni spremenljivk proračuna (kot je opisano pri načelu 1 zgoraj), je letni prispevek preteklega leta z dvoodstotnim letnim povišanjem za kritje inflacije in zvišanja stroškov. |
| --- | --- |

7.

Če generalna skupščina ne spremeni spremenljivk proračuna (kot je opisano pri načelu 1 zgoraj), je letni prispevek preteklega leta z dvoodstotnim letnim povišanjem za kritje inflacije in zvišanja stroškov.

| 8. | Medvladne organizacije plačajo prispevek v skladu s svojim statusom članice ali opazovalke. |
| --- | --- |

8.

Medvladne organizacije plačajo prispevek v skladu s svojim statusom članice ali opazovalke.

| 9. | Prispevek za subjekte, ki se vključujejo med letom, je sorazmeren številu preostalih mesecev v navedenem letu, z začetkom na prvi dan meseca vključitve. |
| --- | --- |

9.

Prispevek za subjekte, ki se vključujejo med letom, je sorazmeren številu preostalih mesecev v navedenem letu, z začetkom na prvi dan meseca vključitve.

| 10. | Letni prispevek za članice ali opazovalke, ki se v začetku niso zavezale za pet let, se poveča za petindvajset odstotkov, dokler se ne zavežejo za preostalo obdobje. Če se članica ali opazovalka zaveže za preostanek obdobja petih let ali ostane članica ali opazovalka pet let, se sprejme ukrep, ki zagotovi, da skupni znesek, ki ga plača, ne bo višji od običajnega prispevka za navedenih pet let. |
| --- | --- |

10.

Letni prispevek za članice ali opazovalke, ki se v začetku niso zavezale za pet let, se poveča za petindvajset odstotkov, dokler se ne zavežejo za preostalo obdobje. Če se članica ali opazovalka zaveže za preostanek obdobja petih let ali ostane članica ali opazovalka pet let, se sprejme ukrep, ki zagotovi, da skupni znesek, ki ga plača, ne bo višji od običajnega prispevka za navedenih pet let.

PRILOGA III

ZAČASNI PRORAČUN IN PRISPEVKI

| Države | Trajanje obveznosti | Predvideni denarni prispevki za leto 1 (1)

  (EUR) | Predvideni stvarni prispevki za leto 1 (1)

  (EUR) | Predvideni skupni znesek za leto 1
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija (2) | 3 leta | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| Belgija | 5 let | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Hrvaška | 5 let | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Ciper | 5 let | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Danska | 5 let | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Francija | 5 let | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Nemčija (2) | do 26.2.2016 | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Grčija | 5 let | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Irska | 5 let | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Italija | 5 let | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| Luksemburg | 5 let | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Malta | 5 let | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Nizozemska | 5 let | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Srbija | 5 let | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Slovenija | 5 let | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| | Skupaj | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Države

Trajanje obveznosti

Predvideni denarni prispevki za leto 1 (1)

(EUR)

Predvideni stvarni prispevki za leto 1 (1)

(EUR)

Predvideni skupni znesek za leto 1

(EUR)

Avstrija (2)

3 leta

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Belgija

5 let

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Hrvaška

5 let

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Ciper

5 let

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Danska

5 let

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Francija

5 let

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Nemčija (2)

do 26.2.2016

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Grčija

5 let

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Irska

5 let

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Italija

5 let

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Luksemburg

5 let

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Malta

5 let

500,00

4 000,00

4 500,00

Nizozemska

5 let

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Srbija

5 let

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Slovenija

5 let

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Skupaj

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  V naslednjih letih je letni prispevek preteklega leta z dvoodstotnim letnim povišanjem za kritje inflacije in zvišanja stroškov (glej načelo 7 Priloge II).

(2)  Ker obveznost traja manj kot pet let, je bilo vključeno 25-odstotno povišanje (glej načelo 10 Priloge II).

---