# Europos Sąjungos L 239/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 239 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. rugpjūčio 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 239

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. rugpjūčio 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 869/2014 dėl naujų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2014 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas | 14 |
| | | 2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 872/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 22 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/525/ES |
| | * | 2013 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), kurias 2004 ir 2009 m. Italija įgyvendino įmonės SACE BT S.p.A. naudai
  (pranešta dokumentu C(2013) 1501)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/ES |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūra (DARIAH ERIC) | 64 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 869/2014 dėl naujų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (
  1
  )

1

1

*

2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų (
  1
  )

1

11

*

2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2014 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

14

2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 872/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

22

SPRENDIMAI

2014/525/ES

*

2013 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), kurias 2004 ir 2009 m. Italija įgyvendino įmonės SACE BT S.p.A. naudai
  (pranešta dokumentu C(2013) 1501)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu C(2013) 1501)

1

24

2014/526/ES

*

2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūra (DARIAH ERIC)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 869/2014

2014 m. rugpjūčio 11 d.

dėl naujų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (1), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvos 2012/34/ES 10 straipsnį valstybės narės atvėrė tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų bet kokių pagal tą pačią direktyvą licencijuotų geležinkelio įmonių, rinką. Teikdamos tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautinio maršruto stotyje ir išlaipinti juos kitoje stotyje, įskaitant stotis toje pačioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvos 2012/34/ES 10 straipsnį valstybės narės atvėrė tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų bet kokių pagal tą pačią direktyvą licencijuotų geležinkelio įmonių, rinką. Teikdamos tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautinio maršruto stotyje ir išlaipinti juos kitoje stotyje, įskaitant stotis toje pačioje valstybėje narėje;

| (2) | vis dėlto tai, kad naudojantis laisva prieiga pradedamos teikti naujos tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos, susijusios su tarpiniais sustojimais, neturėtų reikšti vidaus keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo; jie turėtų būti vertinami kaip tarptautinę paslaugą papildantys sustojimai. Pagrindinis naujų paslaugų tikslas turėtų būti tarptautiniu maršrutu vykstančių keleivių vežimas. Kompetentingų valdžios institucijų arba suinteresuotų geležinkelio įmonių prašymu Direktyvos 2012/34/ES IV skyriaus 4 skirsnyje nurodyta reguliavimo institucija turėtų nustatyti pagrindinį siūlomos naujos paslaugos tikslą; |
| --- | --- |

(2)

vis dėlto tai, kad naudojantis laisva prieiga pradedamos teikti naujos tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos, susijusios su tarpiniais sustojimais, neturėtų reikšti vidaus keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo; jie turėtų būti vertinami kaip tarptautinę paslaugą papildantys sustojimai. Pagrindinis naujų paslaugų tikslas turėtų būti tarptautiniu maršrutu vykstančių keleivių vežimas. Kompetentingų valdžios institucijų arba suinteresuotų geležinkelio įmonių prašymu Direktyvos 2012/34/ES IV skyriaus 4 skirsnyje nurodyta reguliavimo institucija turėtų nustatyti pagrindinį siūlomos naujos paslaugos tikslą;

| (3) | tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 (2), organizavimui ir finansavimui. Pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį valstybės narės gali apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai. Kompetentingų valdžios institucijų, infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį, prašymu reguliavimo institucija turėtų nustatyti, ar siūloma nauja tarptautinė keleivių vežimo geležinkeliu paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai; |
| --- | --- |

(3)

tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 (2), organizavimui ir finansavimui. Pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį valstybės narės gali apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai. Kompetentingų valdžios institucijų, infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį, prašymu reguliavimo institucija turėtų nustatyti, ar siūloma nauja tarptautinė keleivių vežimo geležinkeliu paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai;

| (4) | siekiant išvengti naujos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos, kuri jau pradėta teikti, pertraukimo ir užtikrinti teisinį tikrumą, kad ši nauja paslauga gali būti teikiama, laikotarpis, per kurį galima teikti prašymą atlikti pagrindinio tikslo įvertinimą ar ekonominės pusiausvyros įvertinimą, turėtų būti ribotas ir susietas su pareiškėjo pranešimo apie norą teikti naują tarptautinę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą pateikimo laiku. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų apriboti laiką, per kurį reguliavimo institucija turi atlikti tuos įvertinimus; |
| --- | --- |

(4)

siekiant išvengti naujos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos, kuri jau pradėta teikti, pertraukimo ir užtikrinti teisinį tikrumą, kad ši nauja paslauga gali būti teikiama, laikotarpis, per kurį galima teikti prašymą atlikti pagrindinio tikslo įvertinimą ar ekonominės pusiausvyros įvertinimą, turėtų būti ribotas ir susietas su pareiškėjo pranešimo apie norą teikti naują tarptautinę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą pateikimo laiku. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų apriboti laiką, per kurį reguliavimo institucija turi atlikti tuos įvertinimus;

| (5) | pagrindinio tikslo įvertinimo prašyme turėtų būti pateikta visa reikiama informacija siekiant pagrįsti, kad pagrindinis siūlomos naujos paslaugos tikslas yra kitas nei keleivių vežimas tarp stočių skirtingose valstybėse narėse. Kad šio reikalavimo būtų laikomasi, subjektams, prašantiems atlikti tokį įvertinimą, turėtų būti sudaryta galimybė naudoti standartines reguliavimo institucijų paskelbtas prašymo formas; |
| --- | --- |

(5)

pagrindinio tikslo įvertinimo prašyme turėtų būti pateikta visa reikiama informacija siekiant pagrįsti, kad pagrindinis siūlomos naujos paslaugos tikslas yra kitas nei keleivių vežimas tarp stočių skirtingose valstybėse narėse. Kad šio reikalavimo būtų laikomasi, subjektams, prašantiems atlikti tokį įvertinimą, turėtų būti sudaryta galimybė naudoti standartines reguliavimo institucijų paskelbtas prašymo formas;

| (6) | reguliavimo institucija turėtų atlikti kiekybinę ir kokybinę analizę, kad nustatytų siūlomos naujos paslaugos paskirtį vidutiniu laikotarpiu, o ne jos savybes tam tikru momentu. Vertinimo kriterijai turėtų būti nustatyti reguliavimo institucijos patvirtintoje pagrindinio tikslo įvertinimo metodikoje, atsižvelgiant į geležinkelių transporto atitinkamoje valstybėje narėje ypatumus. Neturėtų būti griežtai ar atskirai nuo visų aplinkybių taikoma jokia kiekybinė riba; |
| --- | --- |

(6)

reguliavimo institucija turėtų atlikti kiekybinę ir kokybinę analizę, kad nustatytų siūlomos naujos paslaugos paskirtį vidutiniu laikotarpiu, o ne jos savybes tam tikru momentu. Vertinimo kriterijai turėtų būti nustatyti reguliavimo institucijos patvirtintoje pagrindinio tikslo įvertinimo metodikoje, atsižvelgiant į geležinkelių transporto atitinkamoje valstybėje narėje ypatumus. Neturėtų būti griežtai ar atskirai nuo visų aplinkybių taikoma jokia kiekybinė riba;

| (7) | ekonominės pusiausvyros įvertinimo prašyme turėtų būti pateikta visa reikiama informacija, kuri leistų pagrįsti, kad siūloma nauja paslauga kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. Laikoma, kad siūloma nauja paslauga kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, jeigu smarkiai pasikeičia viešųjų paslaugų sutarties vertė ir tai reiškia, kad paslaugos, teikiamos pagal tą sutartį konkurencingoje rinkoje, nebebūtų tvarios ir nebegalėtų teikti pagrįstą pelną; |
| --- | --- |

(7)

ekonominės pusiausvyros įvertinimo prašyme turėtų būti pateikta visa reikiama informacija, kuri leistų pagrįsti, kad siūloma nauja paslauga kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. Laikoma, kad siūloma nauja paslauga kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, jeigu smarkiai pasikeičia viešųjų paslaugų sutarties vertė ir tai reiškia, kad paslaugos, teikiamos pagal tą sutartį konkurencingoje rinkoje, nebebūtų tvarios ir nebegalėtų teikti pagrįstą pelną;

| (8) | siūlomos naujos paslaugos poveikio viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai vertinimas turėtų būti pagrįstas objektyviu metodu ir vertinimo kriterijais, nustatytinais reguliavimo institucijos patvirtintoje metodikoje dėl ekonominės pusiausvyros įvertinimo, atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės geležinkelių transporto ypatumus. Atliekant ekonominę analizę dėmesys turėtų būti sutelktas į siūlomos naujos paslaugos ekonominį poveikį visai viešųjų paslaugų sutarčiai, įskaitant ypač paveiktas paslaugas, visu jos laikotarpiu. Neturėtų būti griežtai ar atskirai nuo visų aplinkybių taikoma jokia iš anksto nustatyta kiekybinė riba. Be siūlomos naujos paslaugos poveikio viešųjų paslaugų sutarčiai ekonominės analizės reguliavimo institucija taip pat turėtų atsižvelgti į naudą vartotojams trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiais; |
| --- | --- |

(8)

siūlomos naujos paslaugos poveikio viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai vertinimas turėtų būti pagrįstas objektyviu metodu ir vertinimo kriterijais, nustatytinais reguliavimo institucijos patvirtintoje metodikoje dėl ekonominės pusiausvyros įvertinimo, atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės geležinkelių transporto ypatumus. Atliekant ekonominę analizę dėmesys turėtų būti sutelktas į siūlomos naujos paslaugos ekonominį poveikį visai viešųjų paslaugų sutarčiai, įskaitant ypač paveiktas paslaugas, visu jos laikotarpiu. Neturėtų būti griežtai ar atskirai nuo visų aplinkybių taikoma jokia iš anksto nustatyta kiekybinė riba. Be siūlomos naujos paslaugos poveikio viešųjų paslaugų sutarčiai ekonominės analizės reguliavimo institucija taip pat turėtų atsižvelgti į naudą vartotojams trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiais;

| (9) | galimybė persvarstyti reguliavimo institucijos priimtą sprendimą atsižvelgiant į ekonominės pusiausvyros įvertinimo rezultatus turėtų būti apribota tokiais atvejais, kai yra didelių pasikeitimų, susijusių su nauja paslauga, palyginti su reguliavimo institucijos išanalizuotais duomenimis, arba kai iš esmės skiriasi faktinis ir numatomas poveikis pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamoms paslaugoms. Siekiant naujos paslaugos teikėjui garantuoti minimalų teisinį stabilumą turėtų būti nustatytas tam tikras laikotarpis, kuriuo negali būti prašoma persvarstyti sprendimą; |
| --- | --- |

(9)

galimybė persvarstyti reguliavimo institucijos priimtą sprendimą atsižvelgiant į ekonominės pusiausvyros įvertinimo rezultatus turėtų būti apribota tokiais atvejais, kai yra didelių pasikeitimų, susijusių su nauja paslauga, palyginti su reguliavimo institucijos išanalizuotais duomenimis, arba kai iš esmės skiriasi faktinis ir numatomas poveikis pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamoms paslaugoms. Siekiant naujos paslaugos teikėjui garantuoti minimalų teisinį stabilumą turėtų būti nustatytas tam tikras laikotarpis, kuriuo negali būti prašoma persvarstyti sprendimą;

| (10) | nepažeidžiant Direktyvos 2012/34/ES 55 straipsnio 1 dalyje nurodyto reguliavimo institucijų nepriklausomumo priimant sprendimus principo, reguliavimo institucijos turėtų keistis informacija ir, prireikus, atskirais atvejais turėtų koordinuoti savo principus ir veiksmus, susijusius su pagrindinio tikslo įvertinimu ir ekonominės pusiausvyros įvertinimu, kad būtų išvengta didelių jų vykdymo skirtumų, dėl kurių tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkoje atsirastų netikrumas; |
| --- | --- |

(10)

nepažeidžiant Direktyvos 2012/34/ES 55 straipsnio 1 dalyje nurodyto reguliavimo institucijų nepriklausomumo priimant sprendimus principo, reguliavimo institucijos turėtų keistis informacija ir, prireikus, atskirais atvejais turėtų koordinuoti savo principus ir veiksmus, susijusius su pagrindinio tikslo įvertinimu ir ekonominės pusiausvyros įvertinimu, kad būtų išvengta didelių jų vykdymo skirtumų, dėl kurių tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkoje atsirastų netikrumas;

| (11) | visoje su pagrindinio tikslo įvertinimu arba ekonominės pusiausvyros įvertinimu susijusioje veikloje reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į neskelbtinos komercinės informacijos, gautos iš su šiais įvertinimais susijusių šalių, konfidencialumą; |
| --- | --- |

(11)

visoje su pagrindinio tikslo įvertinimu arba ekonominės pusiausvyros įvertinimu susijusioje veikloje reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į neskelbtinos komercinės informacijos, gautos iš su šiais įvertinimais susijusių šalių, konfidencialumą;

| (12) | reguliavimo institucijos neprivalo prašyti mokesčio už pagrindinio tikslo įvertinimą ar ekonominės pusiausvyros įvertinimą arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo persvarstymą. Vis dėlto valstybės narės gali nuspręsti už reguliavimo institucijų atliktą darbą nustatyti mokestį tokius prašymus įvertinti teikiantiems subjektams šių įvertinimų grynosioms sąnaudoms padengti. Tokiu atveju mokestis turėtų būti nediskriminacinis, pagrįstas ir būti veiksmingai ir skaidriai taikomas visiems prašantiesiems subjektams; |
| --- | --- |

(12)

reguliavimo institucijos neprivalo prašyti mokesčio už pagrindinio tikslo įvertinimą ar ekonominės pusiausvyros įvertinimą arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo persvarstymą. Vis dėlto valstybės narės gali nuspręsti už reguliavimo institucijų atliktą darbą nustatyti mokestį tokius prašymus įvertinti teikiantiems subjektams šių įvertinimų grynosioms sąnaudoms padengti. Tokiu atveju mokestis turėtų būti nediskriminacinis, pagrįstas ir būti veiksmingai ir skaidriai taikomas visiems prašantiesiems subjektams;

| (13) | atsižvelgdamos į suinteresuotųjų šalių konsultacijas ir su kitomis reguliavimo institucijomis pasikeista informacija, reguliavimo institucijos turėtų parengti nuoseklią pagrindinio tikslo įvertinimų, ir, jei tinkama, ekonominės pusiausvyros įvertinimų metodiką. Šios atsakomybės neturėtų varžyti kiti subjektai. Šie įvertinimai turėtų būti grindžiami kiekvieno konkretaus atvejo analize, o ne paprastu iš anksto nustatytų kiekybinių ribų taikymu. Nacionalinės teisės aktuose neturėtų būti nustatyta jokių kiekybinių ribų. Vertinimo metodas turėtų būti parengtas taip, kad atitiktų rinkos pokyčius ir galėtų būti laikui bėgant patikslintas, visų pirma atsižvelgiant į reguliavimo institucijų patirtį; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdamos į suinteresuotųjų šalių konsultacijas ir su kitomis reguliavimo institucijomis pasikeista informacija, reguliavimo institucijos turėtų parengti nuoseklią pagrindinio tikslo įvertinimų, ir, jei tinkama, ekonominės pusiausvyros įvertinimų metodiką. Šios atsakomybės neturėtų varžyti kiti subjektai. Šie įvertinimai turėtų būti grindžiami kiekvieno konkretaus atvejo analize, o ne paprastu iš anksto nustatytų kiekybinių ribų taikymu. Nacionalinės teisės aktuose neturėtų būti nustatyta jokių kiekybinių ribų. Vertinimo metodas turėtų būti parengtas taip, kad atitiktų rinkos pokyčius ir galėtų būti laikui bėgant patikslintas, visų pirma atsižvelgiant į reguliavimo institucijų patirtį;

| (14) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente išdėstoma tvarka ir kriterijai, kurių turi būti laikomasi nustatant:

| a) | ar pagrindinis geležinkelio paslaugos tikslas – vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

ar pagrindinis geležinkelio paslaugos tikslas – vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse;

| b) | ar tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslauga kelia pavojų geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. |
| --- | --- |

b)

ar tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslauga kelia pavojų geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

1a straipsnis

Taikymo srities išimtys

Šis reglamentas netaikomas įmonių organizuojamoms savo darbuotojų vežimo į darbą ir iš jo paslaugoms, taip pat paslaugoms, už kurias bilietai viešai neparduodami.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

(1)   nauja tarptautinė keleivių vežimo paslauga– tarptautinė keleivių vežimo paslauga, kurią siūloma pradėti teikti rinkoje, arba esminis esamos tarptautinės keleivių vežimo paslaugos pakeitimas – dažnumo padidinimas arba sustojimų pagausinimas;

(2)   pagrindinio tikslo įvertinimas– 5 straipsnyje nurodyto subjekto prašymu reguliavimo institucijos atliekamas vertinimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar siūlomos naujos geležinkelių paslaugos pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse ar vežti keleivius tarp stočių toje pačioje valstybėje narėje;

(3)   ekonominės pusiausvyros įvertinimas– 10 straipsnyje nurodytų subjektų prašymu reguliavimo institucijos atliekamas vertinimas (taikomas tik tose valstybėse narėse, kurios nusprendė pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį riboti prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisę teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, paslaugas), kuriuo siekiama nustatyti, ar siūloma nauja tarptautinė keleivių vežimo geležinkeliu paslauga kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai;

(4)   viešųjų paslaugų sutartis– viešųjų paslaugų sutartis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio i punkte, susijusi su geležinkelių transportu;

(5)   kompetentinga institucija– kompetentinga institucija, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio b punkte;

(6)   grynasis finansinis rezultatas– viešųjų paslaugų sutarties poveikis vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtoms sąnaudoms ir gautoms pajamoms, atsižvelgiant į su tuo susijusias viešųjų paslaugų sutartį vykdančios geležinkelio įmonės pasiliekamas pajamas ir pagrįstą pelną, apskaičiuotus pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priedo 2 punktą.

3 straipsnis

Pranešimas apie planuojamą naują tarptautinę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą

1.   Prieš pateikdamas prašymą infrastruktūros valdytojui skirti infrastruktūros pajėgumų pareiškėjas informuoja susijusias reguliavimo institucijas apie savo ketinimus teikti naują tarptautinę keleivių vežimo paslaugą.

2.   Reguliavimo institucijos parengia ir skelbia savo svetainėje standartinę pranešimo formą, kurią turi naudoti pareiškėjai ir kuriose pateikiama ši informacija:

| a) | pareiškėjo pavadinimas, adresas, juridinė forma, registracijos numeris (jei tinka), |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo pavadinimas, adresas, juridinė forma, registracijos numeris (jei tinka),

| b) | asmens, atsakingo už užklausas, duomenys ryšiams, |
| --- | --- |

b)

asmens, atsakingo už užklausas, duomenys ryšiams,

| c) | pareiškėjo licencijos ir saugos sertifikato duomenys arba nurodomas procedūros licencijai ar saugos sertifikatui gauti etapas; |
| --- | --- |

c)

pareiškėjo licencijos ir saugos sertifikato duomenys arba nurodomas procedūros licencijai ar saugos sertifikatui gauti etapas;

| d) | išsamus maršrutas, kuriame nurodomos išvykimo ir paskirties stočių bei tarpinių sustojimų vietos ir atstumas tarp jų; |
| --- | --- |

d)

išsamus maršrutas, kuriame nurodomos išvykimo ir paskirties stočių bei tarpinių sustojimų vietos ir atstumas tarp jų;

| e) | siūlomos naujos tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos planuojama pradžios data; |
| --- | --- |

e)

siūlomos naujos tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos planuojama pradžios data;

| f) | siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštis, dažnumas ir pajėgumas, įskaitant siūlomus išvykimo laikus, tarpinius sustojimus, atvykimo laikus ir jungtis, taip pat bet kokius nukrypimus nuo standartinio tvarkaraščio (abiejų krypčių atžvilgiu), susijusius su paslaugos dažnumu ir sustojimais; |
| --- | --- |

f)

siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštis, dažnumas ir pajėgumas, įskaitant siūlomus išvykimo laikus, tarpinius sustojimus, atvykimo laikus ir jungtis, taip pat bet kokius nukrypimus nuo standartinio tvarkaraščio (abiejų krypčių atžvilgiu), susijusius su paslaugos dažnumu ir sustojimais;

| g) | pagrindimas, kad pagrindinis geležinkelio paslaugos tikslas – vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

g)

pagrindimas, kad pagrindinis geležinkelio paslaugos tikslas – vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse.

3.   Informacija apie planuojamą siūlomos naujos tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliu paslaugos teikimą apima bent jau pirmuosius trejus ir, jei įmanoma, pirmuosius penkerius veiklos metus.

4.   Reguliavimo institucija savo svetainėje nedelsdama skelbia pareiškėjo pranešimą, išskyrus bet kokią neskelbtiną komercinę informaciją, ir apie tai praneša 5 arba 10 straipsnyje nurodytiems subjektams.

5.   Pareiškėjas kiekvienu atveju turi pagrįsti, kodėl prašoma neskelbti neskelbtinos komercinės informacijos. Jeigu reguliavimo institucija mano, kad toks pagrindimas yra priimtinas, ji išsaugo tos informacijos konfidencialumą. Priešingu atveju išsaugoti konfidencialumą prašančiam pareiškėjui ji praneša apie savo atsisakymą. Šia procedūra nedaromas poveikis apeliacijos dėl šio sprendimo pateikimo tvarkai, numatytai nacionalinėje teisėje.

6.   Visa standartinėje formoje pareiškėjo teikiama informacija ir patvirtinamieji dokumentai reguliavimo institucijai siunčiami elektroniniu pavidalu.

4 straipsnis

Pagrindinio tikslo įvertinimo arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo prašymo pateikimo terminas

1.   5 arba 10 straipsnyje nurodytų subjektų prašymai atitinkamai dėl pagrindinio tikslo įvertinimo arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo pateikiami per keturias savaites nuo pareiškėjo pranešimo paskelbimo reguliavimo institucijos svetainėje. Subjektai, turintys teisę pateikti abiejų įvertinimų prašymus, tai gali padaryti tuo pačiu metu.

2.   Jei prašoma atlikti ir pagrindinio tikslo įvertinimą, ir ekonominės pusiausvyros įvertinimą, jie gali būti atliekami tuo pačiu metu. Jei pagrindinio tikslo įvertinimas parodo, kad pagrindinis siūlomos paslaugos tikslas yra kitas nei vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse, ir priimamas neigiamas sprendimas, ekonominės pusiausvyros įvertinimas turi būti nutrauktas sprendimu, kuriame daroma nuoroda į šį neigiamą sprendimą dėl siūlomos paslaugos pagrindinio tikslo.

5 straipsnis

Subjektai, turintys teisę prašyti atlikti pagrindinio tikslo įvertinimą

Prašyti atlikti pagrindinio tikslo įvertinimą gali šie subjektai:

| a) | kompetentingos institucijos, kurios yra sudariusios viešųjų vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sutartis geografinėje vietovėje, kuriai siūloma nauja paslauga daro poveikį; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos, kurios yra sudariusios viešųjų vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sutartis geografinėje vietovėje, kuriai siūloma nauja paslauga daro poveikį;

| b) | bet kuri geležinkelio įmonė, teikianti tarptautines arba vidaus keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas maršrutu (-ais), kuriuo (kuriais) siūloma teikti naują paslaugą, nepriklausomai nuo to, ar komerciniu pagrindu, ar pagal viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

b)

bet kuri geležinkelio įmonė, teikianti tarptautines arba vidaus keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas maršrutu (-ais), kuriuo (kuriais) siūloma teikti naują paslaugą, nepriklausomai nuo to, ar komerciniu pagrindu, ar pagal viešųjų paslaugų sutartį.

6 straipsnis

Pagrindinio tikslo įvertinimo prašyme pateiktina informacija

1.   Prašantysis subjektas prašyme pateikia šią informaciją:

| a) | prašančiojo subjekto pavadinimą, adresą, juridinę formą, registracijos numerį (jei tinka), |
| --- | --- |

a)

prašančiojo subjekto pavadinimą, adresą, juridinę formą, registracijos numerį (jei tinka),

| b) | asmens, atsakingo už užklausas, duomenis ryšiams, |
| --- | --- |

b)

asmens, atsakingo už užklausas, duomenis ryšiams,

| c) | prašančiojo subjekto paaiškinimą, kodėl jam yra svarbus sprendimas dėl siūlomos naujos paslaugos ekonominės pusiausvyros; |
| --- | --- |

c)

prašančiojo subjekto paaiškinimą, kodėl jam yra svarbus sprendimas dėl siūlomos naujos paslaugos ekonominės pusiausvyros;

| d) | paaiškinimą, kodėl, prašančiojo subjekto nuomone, pagrindinis siūlomos naujos paslaugos tikslas yra kitas nei vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

d)

paaiškinimą, kodėl, prašančiojo subjekto nuomone, pagrindinis siūlomos naujos paslaugos tikslas yra kitas nei vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse;

| e) | informaciją ir dokumentus, patvirtinančius c ir d dalių paaiškinimus. |
| --- | --- |

e)

informaciją ir dokumentus, patvirtinančius c ir d dalių paaiškinimus.

2.   Prašantysis subjektas turi pagrįsti kiekvieną prašymą neskelbti neskelbtinos komercinės informacijos. Jeigu reguliavimo institucija mano, kad toks pagrindimas yra priimtinas, ji išsaugo tos informacijos konfidencialumą. Priešingu atveju išsaugoti konfidencialumą prašančiai šaliai ji praneša apie savo atsisakymą. Šia procedūra nedaromas poveikis apeliacijos dėl šio sprendimo pateikimo tvarkai, numatytai nacionalinėje teisėje.

3.   Reguliavimo institucijos savo svetainėse skelbia standartinę formą pagrindinio tikslo įvertinimo prašymui pateikti, kurią turi naudoti prašantieji subjektai.

4.   Visa standartiniame prašyme teikiama informacija ir bet kokie patvirtinamieji dokumentai reguliavimo institucijai siunčiami elektroniniu pavidalu.

7 straipsnis

Pagrindinio tikslo įvertinimo atlikimo tvarka

1.   Reguliavimo institucija išnagrinėja prašančiojo subjekto pateiktą prašymą.

2.   Jeigu reguliavimo institucija mano, kad prašantysis subjektas su prašymu nepateikė visos informacijos, ji gali prašyti pateikti papildomos informacijos per tris savaites nuo prašymo gavimo. Jeigu prašantysis subjektas atsako į šį prašymą pateikti papildomos informacijos, tačiau jo atsakymas vis dar neišsamus, prašančioji institucija gali antrą kartą prašyti pateikti papildomos informacijos per tris savaites nuo atsakymo į pirmąjį prašymą pateikti papildomos informacijos gavimo. Atsakydamas į prašymus pateikti papildomos informacijos prašantysis subjektas pateikia tokią informaciją per reguliavimo institucijos nustatytą pagrįstą laikotarpį, kaip nustatyta Direktyvos 2012/34/ES 56 straipsnio 8 dalyje. Jeigu prašantysis subjektas nepateikia tokios informacijos per reguliavimo institucijos nustatytą laikotarpį, prašymas atmetamas.

3.   Reguliavimo institucija gali paprašyti pareiškėjo pateikti papildomos informacijos. Jei pateikta informacija yra neaiški, ji gali nustatyti dar vieną terminą paaiškinimams pateikti.

4.   Jeigu prašymas negali būti pagrįstas pagal 6 straipsnio 1 dalies d punktą, jis atmetamas.

5.   Reguliavimo institucija priima sprendimą ne vėliau kaip per šešias savaites nuo visos reikiamos informacijos gavimo.

8 straipsnis

Pagrindinio tikslo įvertinimo vertinimo kriterijai

1.   Reguliavimo institucija tikrina pasiūlytos naujos paslaugos pagrindinį tikslą. Ji atlieka kokybinę ir kiekybinę analizę, kurioje atsižvelgiama į numatomą paslaugos teikimo raidą, taip pat į numatomus rinkos sąlygų pokyčius pareiškėjo pranešime aptariamu laikotarpiu.

2.   Vertinimo proceso metu, be informacijos, pateiktos standartinėje pranešimo formoje, reguliavimo institucija visų pirma atsižvelgia į šiuos kriterijus:

| a) | pareiškėjo numatomas su tarptautinių keleivių vežimu susijusios apyvartos ir apimties dalis, palyginti su vidaus keleivių vežimu susijusia apyvarta ir apimtimi valstybėje narėje, kurioje įsteigta reguliavimo institucija; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo numatomas su tarptautinių keleivių vežimu susijusios apyvartos ir apimties dalis, palyginti su vidaus keleivių vežimu susijusia apyvarta ir apimtimi valstybėje narėje, kurioje įsteigta reguliavimo institucija;

| b) | su siūloma nauja paslauga susijusius atstumus skirtingose valstybėse narėse ir sustojimų vietas; |
| --- | --- |

b)

su siūloma nauja paslauga susijusius atstumus skirtingose valstybėse narėse ir sustojimų vietas;

| c) | naujos paslaugos reikalingumą keleiviams; |
| --- | --- |

c)

naujos paslaugos reikalingumą keleiviams;

| d) | pareiškėjo rinkodaros strategiją; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjo rinkodaros strategiją;

| e) | naujai paslaugai teikti naudojamų riedmenų pobūdį. |
| --- | --- |

e)

naujai paslaugai teikti naudojamų riedmenų pobūdį.

3.   Reguliavimo institucija gali nustatyti ir taikyti ribas, išreikštas kaip su tarptautinių keleivių vežimu susijusios apyvartos arba apimties dalis. Kad paslaugą galima būtų laikyti tarptautine, šios ribos neviršija 50 % su visų keleivių vežimu susijusios apyvartos arba apimties, apskaičiuotų visam reguliavimo institucijos sprendimu apimamam laikotarpiui, ir jos netaikomos atskirai nuo visų aplinkybių.

9 straipsnis

Pagrindinio tikslo įvertinimo rezultatai

1.   Įvertinusi siūlomą naują paslaugą reguliavimo institucija nustato, ar pagrindinis siūlomos naujos paslaugos tikslas yra:

| a) | vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse, ar |
| --- | --- |

a)

vežti keleivius tarp stočių skirtingose valstybėse narėse, ar

| b) | vežti keleivius tarp stočių toje valstybėje narėje, kurioje įsteigta reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

b)

vežti keleivius tarp stočių toje valstybėje narėje, kurioje įsteigta reguliavimo institucija.

2.   Jeigu reguliavimo institucija priima 1 dalies a punkte nurodytą sprendimą, siūlomos naujos tarptautinės keleivių vežimo paslaugos teikimui suteikiama prieiga prie geležinkelių infrastruktūros.

3.   Jei reguliavimo institucija priima 1 dalies b punkte nurodytą sprendimą, reguliavimo institucija šį prašymą priskiria prašymui teikti nacionalines keleivių vežimo paslaugas ir apie tai praneša pareiškėjui. Tada pareiškėjas turi laikytis atitinkamų nacionalinių taisyklių, taikomų prieigai prie geležinkelių infrastruktūros.

4.   Reguliavimo institucija informuoja pareiškėją apie priimtą sprendimą.

5.   Reguliavimo institucijos sprendimas turi būti tinkamai pagrįstas ir nedelsiant paskelbtas jos interneto svetainėje, užtikrinant neskelbtinos informacijos konfidencialumą.

10 straipsnis

Subjektai, turintys teisę prašyti atlikti ekonominės pusiausvyros įvertinimą

Jei valstybė narė, kurioje siūloma teikti naują tarptautinę vežimo geležinkeliais paslaugą, nusprendė apriboti prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisę teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, prašyti atlikti ekonominės pusiausvyros įvertinimą gali šie subjektai:

| a) | kompetentinga (-os) valdžios institucija (-os), sudariusi (-ios) viešųjų paslaugų sutartį, taikomą siūlomos naujos paslaugos išvykimo vietai ir paskirties vietai; |
| --- | --- |

a)

kompetentinga (-os) valdžios institucija (-os), sudariusi (-ios) viešųjų paslaugų sutartį, taikomą siūlomos naujos paslaugos išvykimo vietai ir paskirties vietai;

| b) | bet kuri kita suinteresuota kompetentinga valdžios institucija, turinti teisę apriboti prieigą pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

bet kuri kita suinteresuota kompetentinga valdžios institucija, turinti teisę apriboti prieigą pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį;

| c) | infrastruktūros valdytojas geografinėje vietovėje, kuriai taikoma siūloma nauja tarptautinė keleivių vežimo paslauga; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojas geografinėje vietovėje, kuriai taikoma siūloma nauja tarptautinė keleivių vežimo paslauga;

| d) | bet kuri geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį, kurią skyrė a punkte nurodyta institucija. |
| --- | --- |

d)

bet kuri geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį, kurią skyrė a punkte nurodyta institucija.

11 straipsnis

Informacijos, reikalingos ekonominės pusiausvyros įvertinimui atlikti, reikalavimai

1.   Prašantysis subjektas pateikia šią informaciją:

| a) | prašančiojo subjekto pavadinimą, adresą, juridinę formą, registracijos numerį (jei tinka), |
| --- | --- |

a)

prašančiojo subjekto pavadinimą, adresą, juridinę formą, registracijos numerį (jei tinka),

| b) | asmens, atsakingo už užklausas, duomenis ryšiams, |
| --- | --- |

b)

asmens, atsakingo už užklausas, duomenis ryšiams,

| c) | prašančiojo subjekto paaiškinimą, kodėl jam yra svarbus sprendimas dėl ekonominės pusiausvyros įvertinimo, |
| --- | --- |

c)

prašančiojo subjekto paaiškinimą, kodėl jam yra svarbus sprendimas dėl ekonominės pusiausvyros įvertinimo,

| d) | įrodymų, kad nauja paslauga keltų pavojų ekonominei pusiausvyrai, |
| --- | --- |

d)

įrodymų, kad nauja paslauga keltų pavojų ekonominei pusiausvyrai,

| e) | informaciją ir dokumentus, patvirtinančius c ir d dalių paaiškinimus. |
| --- | --- |

e)

informaciją ir dokumentus, patvirtinančius c ir d dalių paaiškinimus.

2.   Reguliavimo institucija gali prašyti su įvertinimu susijusių subjektų pateikti šią informaciją (sąrašas nebaigtinis):

| a) | kompetentingos institucijos:






  i) | viešųjų paslaugų sutarties kopiją, |
| --- | --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos:

i)

viešųjų paslaugų sutarties kopiją,

| ii) | viešųjų paslaugų sutarčių skyrimo ir pakeitimo nacionalines taisykles, |
| --- | --- |

ii)

viešųjų paslaugų sutarčių skyrimo ir pakeitimo nacionalines taisykles,

| iii) | atitinkamas kelionių ir pajamų prognozes, įskaitant prognozės metodiką; |
| --- | --- |

iii)

atitinkamas kelionių ir pajamų prognozes, įskaitant prognozės metodiką;

| b) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį:






  i) | viešųjų paslaugų sutarties kopiją; |
| --- | --- | --- |

b)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį:

i)

viešųjų paslaugų sutarties kopiją;

| ii) | šios įmonės verslo planą, |
| --- | --- |

ii)

šios įmonės verslo planą,

| iii) | informaciją apie šios įmonės pajamas, |
| --- | --- |

iii)

informaciją apie šios įmonės pajamas,

| iv) | informaciją apie paslaugų tvarkaraštį, įskaitant išvykimo laikus, tarpinius sustojimus, atvykimo laikus ir jungtis, |
| --- | --- |

iv)

informaciją apie paslaugų tvarkaraštį, įskaitant išvykimo laikus, tarpinius sustojimus, atvykimo laikus ir jungtis,

| v) | jos numatomą paslaugų elastingumą (pvz., kainų elastingumą, elastingumą paslaugų kokybės atžvilgiu) ir konkurencinio atsako į naują paslaugą planus, taip pat kiek išlaidų dėl naujos paslaugos potencialiai galėtų būti sutaupyta; |
| --- | --- |

v)

jos numatomą paslaugų elastingumą (pvz., kainų elastingumą, elastingumą paslaugų kokybės atžvilgiu) ir konkurencinio atsako į naują paslaugą planus, taip pat kiek išlaidų dėl naujos paslaugos potencialiai galėtų būti sutaupyta;

| c) | pareiškėjo:






  i) | verslo planą, |
| --- | --- | --- |

c)

pareiškėjo:

i)

verslo planą,

| ii) | vidaus keleivių pajamų ir kelionių prognozę, įskaitant prognozės metodiką, |
| --- | --- |

ii)

vidaus keleivių pajamų ir kelionių prognozę, įskaitant prognozės metodiką,

| iii) | kainų nustatymo strategijas, |
| --- | --- |

iii)

kainų nustatymo strategijas,

| iv) | bilietų pardavimo tvarką, |
| --- | --- |

iv)

bilietų pardavimo tvarką,

| v) | riedmenų specifikacijas (pvz., apkrovos koeficientą, vietų skaičių, vagono konfigūraciją), |
| --- | --- |

v)

riedmenų specifikacijas (pvz., apkrovos koeficientą, vietų skaičių, vagono konfigūraciją),

| vi) | rinkodaros strategiją, |
| --- | --- |

vi)

rinkodaros strategiją,

| vii) | jo numatomą paslaugų elastingumą (pvz., kainos elastingumą, elastingumą paslaugų kokybės atžvilgiu); |
| --- | --- |

vii)

jo numatomą paslaugų elastingumą (pvz., kainos elastingumą, elastingumą paslaugų kokybės atžvilgiu);

| d) | infrastruktūros valdytojo:
  informaciją apie atitinkamas linijas arba atkarpas, siekiant užtikrinti, kad nauja tarptautinė keleivių vežimo paslauga galėtų būti teikiama naudojant šią infrastruktūrą. Šia infrastruktūros valdytojo informavimo prievole nedaromas poveikis jos prievolėms pagal Direktyvos 2012/34/ES IV skyriaus 3 skirsnyje nurodytą paskirstymo tvarką. |
| --- | --- |

d)

infrastruktūros valdytojo:

informaciją apie atitinkamas linijas arba atkarpas, siekiant užtikrinti, kad nauja tarptautinė keleivių vežimo paslauga galėtų būti teikiama naudojant šią infrastruktūrą. Šia infrastruktūros valdytojo informavimo prievole nedaromas poveikis jos prievolėms pagal Direktyvos 2012/34/ES IV skyriaus 3 skirsnyje nurodytą paskirstymo tvarką.

3.   Ekonominės pusiausvyros įvertinime dalyvaujantys subjektai pagrindžia kiekvieną prašymą neskelbti neskelbtinos komercinės informacijos. Jeigu reguliavimo institucija mano, kad toks pagrindimas yra priimtinas, ji išsaugo tos informacijos konfidencialumą. Priešingu atveju ji praneša apie savo atsisakymą išsaugoti konfidencialumą prašančiai šaliai. Šia procedūra nedaromas poveikis galimai apeliacijos dėl šio sprendimo pateikimo tvarkai, numatytai nacionalinėje teisėje.

12 straipsnis

Ekonominės pusiausvyros įvertinimo tvarka

1.   Reguliavimo institucija išnagrinėja prašančiojo subjekto pateiktą prašymą.

2.   Jeigu reguliavimo institucija mano, kad prašantysis subjektas su prašymu nepateikė visos informacijos, ji gali prašyti pateikti papildomos informacijos per tris savaites nuo prašymo gavimo. Jeigu prašantysis subjektas atsako į šį prašymą pateikti papildomos informacijos, tačiau jo atsakymas vis dar neišsamus, prašančioji institucija gali antrą kartą prašyti pateikti papildomos informacijos per tris savaites nuo atsakymo į pirmąjį prašymą pateikti papildomos informacijos gavimo. Atsakydamas į prašymus pateikti papildomos informacijos prašantysis subjektas pateikia tokią informaciją per reguliavimo institucijos nustatytą pagrįstą laikotarpį, kaip nustatyta Direktyvos 2012/34/ES 56 straipsnio 8 dalyje. Jeigu prašantysis subjektas nepateikia tokios informacijos per reguliavimo institucijos nustatytą laikotarpį, prašymas atmetamas.

3.   Per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo reguliavimo institucija prašo 11 straipsnyje nurodytos informacijos iš kitų atitinkamų šalių, visų pirma geležinkelio įmonės, norinčios gauti prieigą prie geležinkelių infrastruktūros, kad galėtų teikti naują tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą. Jei pateikta informacija neaiški, ji gali nustatyti dar vieną terminą paaiškinimams pateikti.

4.   Jeigu prašymas negali būti pakankamai pagrįstas pagal 11 straipsnio 1 dalies d punktą, jis atmetamas.

5.   Jei prašančiojo subjekto pateikta informacija pagrindžia prašymą atlikti ekonominės pusiausvyros įvertinimą, o prieigos prašančio pareiškėjo pateikta informacija yra nepakankama tokiam įvertinimo prašymui paneigti, prieiga nesuteikiama.

6.   Reguliavimo institucija nustato laikotarpį, per kurį turi būti priimti sprendimai; jis neturi būti ilgesnis nei šešios savaitės nuo visos atitinkamos informacijos gavimo.

7.   Visa informacija reguliavimo institucijai siunčiama elektroniniu pavidalu.

13 straipsnis

Ekonominės pusiausvyros įvertinimo sudėtis

1.   Laikoma, kad viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai kyla pavojus, kai siūloma nauja paslauga daro didelį neigiamą poveikį:

| i) | paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, ir (arba) |
| --- | --- |

i)

paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, ir (arba)

| ii) | viešųjų paslaugų sutartį skiriančios kompetentingos institucijos grynosioms išlaidoms. |
| --- | --- |

ii)

viešųjų paslaugų sutartį skiriančios kompetentingos institucijos grynosioms išlaidoms.

2.   Reguliavimo institucija įvertina, ar dėl siūlomos naujos paslaugos nekyla pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. Reguliavimo institucijai atliekant analizę dėmesys visų pirma turi būti sutelktas į naujos paslaugos ekonominį poveikį visai viešųjų paslaugų sutarčiai visu jos laikotarpiu, o ne atskiroms pagal ją teikiamoms paslaugoms. Gali būti taikomos iš anksto nustatytos su konkrečiais kriterijais susijusios ribos, tačiau ne atskirai nuo kitų kriterijų.

3.   Reguliavimo institucija taip pat atsižvelgia į naujos paslaugos naudą vartotojams trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiais.

14 straipsnis

Ekonominės pusiausvyros įvertinimo vertinimo kriterijai

Vertinimo proceso metu reguliavimo institucija visų pirma atsižvelgia į šiuos kriterijus:

| a) | viešųjų paslaugų sutarties poveikį grynajam finansiniam rezultatui visu šios sutarties laikotarpiu; |
| --- | --- |

a)

viešųjų paslaugų sutarties poveikį grynajam finansiniam rezultatui visu šios sutarties laikotarpiu;

| b) | viešųjų paslaugų sutartį vykdančios geležinkelio įmonės galimą konkurencinį atsaką; |
| --- | --- |

b)

viešųjų paslaugų sutartį vykdančios geležinkelio įmonės galimą konkurencinį atsaką;

| c) | galimą viešųjų paslaugų sutartį vykdančios geležinkelio įmonės išlaidų sumažėjimą (pavyzdžiui, dėl to, kad nereikia pakeisti riedmenų, kurių naudojimo laikas baigiasi, ar darbuotojų, kurių darbo sutartis baigiasi), taip pat siūlomos naujos paslaugos galimą naudą šiai geležinkelio įmonei (pvz., dėl to, kad pritraukiama tarptautinių keleivių, kurie gali būti suinteresuoti jungtimi su regionine paslauga pagal viešųjų paslaugų sutartį); |
| --- | --- |

c)

galimą viešųjų paslaugų sutartį vykdančios geležinkelio įmonės išlaidų sumažėjimą (pavyzdžiui, dėl to, kad nereikia pakeisti riedmenų, kurių naudojimo laikas baigiasi, ar darbuotojų, kurių darbo sutartis baigiasi), taip pat siūlomos naujos paslaugos galimą naudą šiai geležinkelio įmonei (pvz., dėl to, kad pritraukiama tarptautinių keleivių, kurie gali būti suinteresuoti jungtimi su regionine paslauga pagal viešųjų paslaugų sutartį);

| d) | galimybę sumažinti viešųjų paslaugų sutarties taikymo sritį, ypač kai vertinimo metu ji yra netoli galiojimo pabaigos; |
| --- | --- |

d)

galimybę sumažinti viešųjų paslaugų sutarties taikymo sritį, ypač kai vertinimo metu ji yra netoli galiojimo pabaigos;

| e) | poveikį geležinkelio paslaugų rezultatams ir kokybei; |
| --- | --- |

e)

poveikį geležinkelio paslaugų rezultatams ir kokybei;

| f) | poveikį geležinkelio paslaugų tvarkaraščio planavimui; |
| --- | --- |

f)

poveikį geležinkelio paslaugų tvarkaraščio planavimui;

| g) | jei tinkama, poveikį geležinkelio įmonių ar kompetentingų institucijų investicijoms į riedmenis. |
| --- | --- |

g)

jei tinkama, poveikį geležinkelio įmonių ar kompetentingų institucijų investicijoms į riedmenis.

15 straipsnis

Ekonominės pusiausvyros įvertinimo rezultatai

1.   Pagal ekonominės pusiausvyros įvertinimo rezultatus reguliavimo institucija priima sprendimą pagal Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnio 1 dalį, remiantis kuria prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisė suteikiama, keičiama, suteikiama tik su tam tikromis sąlygomis arba nesuteikiama.

2.   Prieš priimdama sprendimą, dėl kurio būtų nesuteikta prieiga prie geležinkelių infrastruktūros naujoms tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms teikti, reguliavimo institucija suteikia galimybę pareiškėjui pakoreguoti planą taip, kad nebūtų pakenkta viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

3.   Reguliavimo institucijos sprendimas ir pagrindimas skelbiami jos svetainėje, užtikrinant neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą.

16 straipsnis

Pagal ekonominės pusiausvyros įvertinimą priimto sprendimo persvarstymas

1.   Direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnio 3 dalyje išvardyti subjektai gali prašyti persvarstyti pagal ekonominės pusiausvyros įvertinimą priimtą sprendimą reguliavimo institucijos nustatytomis sąlygomis. Tos sąlygos gali būti, kai:

| a) | nustatoma, kad, palyginti su reguliavimo institucijos išanalizuotais duomenimis, naujos tarptautinės keleivių vežimo paslauga labai pasikeitė, |
| --- | --- |

a)

nustatoma, kad, palyginti su reguliavimo institucijos išanalizuotais duomenimis, naujos tarptautinės keleivių vežimo paslauga labai pasikeitė,

| b) | iš esmės skiriasi faktinis ir numatomas pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamų paslaugų poveikis, arba |
| --- | --- |

b)

iš esmės skiriasi faktinis ir numatomas pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamų paslaugų poveikis, arba

| c) | viešųjų paslaugų sutartis pasibaigė prieš jos pirminio galiojimo terminą. |
| --- | --- |

c)

viešųjų paslaugų sutartis pasibaigė prieš jos pirminio galiojimo terminą.

2.   Išskyrus atvejus, kai reguliavimo institucija savo sprendimu nustato kitaip, negali būti prašoma persvarstyti sprendimą per trejus metus nuo sprendimo paskelbimo, išskyrus 1 straipsnio a dalyje nurodytu atveju.

17 straipsnis

Reguliavimo institucijos bendradarbiavimas su kitomis reguliavimo institucijomis, turinčiomis kompetencijos siūlomos naujos paslaugos atžvilgiu

1.   Gavusi pareiškėjo pranešimą apie savo ketinimą pradėti teikti naują tarptautinę keleivių vežimo paslaugą reguliavimo institucija informuoja kitas reguliavimo institucijas, turinčias kompetencijos siūlomos naujos paslaugos maršruto atžvilgiu. Šios reguliavimo institucijos turi patikrinti, ar reguliavimo institucijos svetainėje paskelbtame pranešime esanti informacija atitinka iš pareiškėjo gautą informaciją. Jos praneša reguliavimo institucijai apie bet kokius neatitikimus.

2.   Gavusi 5 arba 10 straipsnyje nurodytų subjektų pagrindinio tikslo arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo prašymą reguliavimo institucija praneša kitoms reguliavimo institucijoms, turinčioms kompetencijos siūlomos naujos paslaugos maršruto dalių atžvilgiu.

3.   Reguliavimo institucijos praneša įvertinimų rezultatus kitoms reguliavimo institucijoms, turinčioms kompetencijos siūlomos naujos paslaugos maršruto dalių atžvilgiu. Jos praneša likus pakankamai laiko iki galutinio sprendimo priėmimo, kad kitoms reguliavimo institucijoms būtų suteikta galimybė pateikti pastabas dėl įvertinimų rezultatų.

4.   Keisdamasi su įvertinimais susijusia informacija reguliavimo institucijos saugo neskelbtinos komercinės informacijos, gautos iš su įvertinimais susijusių šalių, konfidencialumą. Tą informaciją jos gali naudoti tik tuo konkrečiu atveju.

18 straipsnis

Mokesčiai

Valstybės narės arba, atitinkamais atvejais, reguliavimo institucijos gali nustatyti įvertinimą atlikti arba persvarstyti prašančiam subjektui taikomą mokestį už pagrindinio tikslo įvertinimą ar ekonominės pusiausvyros įvertinimą arba ekonominės pusiausvyros įvertinimo persvarstymą. Tokiu atveju mokestis turi būti nediskriminacinis, pagrįstas, veiksmingai ir skaidriai taikomas visiems prašantiesiems subjektams ir neviršija tarnybų darbo sąnaudų bei su prašymu susijusių išlaidų.

19 straipsnis

Metodika

1.   Remdamosi šio reglamento nuostatomis reguliavimo institucijos parengia pagrindinio tikslo įvertinimų ir, jei tinkama, ekonominės pusiausvyros įvertinimų metodiką. Ši metodika turi būti aiški, skaidri ir nediskriminacinė ir turi būti paskelbta reguliavimo institucijos svetainėje.

2.   Ši metodika turi būti nustatyta taip, kad atitiktų rinkos pokyčius ir kad laikui bėgant ji galėtų būti keičiama, visų pirma atsižvelgiant į reguliavimo institucijų patirtį.

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. birželio 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

1

(2)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų, panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70, OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

2

---

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 870/2014

2014 m. rugpjūčio 11 d.

dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (1), ypač į jos 41 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2012/34/ES 41 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė infrastruktūros valdytojams nustatyti reikalavimus pareiškėjams, kad būtų apsaugoti jų teisėti lūkesčiai dėl būsimų pajamų ir infrastruktūros naudojimo; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2012/34/ES 41 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė infrastruktūros valdytojams nustatyti reikalavimus pareiškėjams, kad būtų apsaugoti jų teisėti lūkesčiai dėl būsimų pajamų ir infrastruktūros naudojimo;

| (2) | šie reikalavimai turėtų būti tinkami, skaidrūs ir nediskriminaciniai. Jie gali apimti tik finansinės garantijos, kuri neturėtų viršyti tam tikro numatomam veiklos mastui proporcingo dydžio, pateikimą ir pareiškėjo gebėjimo parengti tinkamas paraiškas infrastruktūros pajėgumams gauti užtikrinimą; |
| --- | --- |

(2)

šie reikalavimai turėtų būti tinkami, skaidrūs ir nediskriminaciniai. Jie gali apimti tik finansinės garantijos, kuri neturėtų viršyti tam tikro numatomam veiklos mastui proporcingo dydžio, pateikimą ir pareiškėjo gebėjimo parengti tinkamas paraiškas infrastruktūros pajėgumams gauti užtikrinimą;

| (3) | finansinės garantijos galėtų būti avansai arba finansų įstaigų suteiktos garantijos; |
| --- | --- |

(3)

finansinės garantijos galėtų būti avansai arba finansų įstaigų suteiktos garantijos;

| (4) | kad 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyti reikalavimai būtų tinkami, reikėtų atsižvelgti į tai, kad už naudojimąsi konkuruojančių transporto rūšių, pvz., kelių ir oro transporto, laivų ir vidaus vandenų kelių, infrastruktūra dažnai nėra renkami jokie naudotojo mokesčiai, todėl nereikalingos finansinės garantijos. Siekiant užtikrinti sąžiningą transporto rūšių konkurenciją, finansinės garantijos dydis ir trukmė turėtų būti apriboti iki būtino minimumo; |
| --- | --- |

(4)

kad 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyti reikalavimai būtų tinkami, reikėtų atsižvelgti į tai, kad už naudojimąsi konkuruojančių transporto rūšių, pvz., kelių ir oro transporto, laivų ir vidaus vandenų kelių, infrastruktūra dažnai nėra renkami jokie naudotojo mokesčiai, todėl nereikalingos finansinės garantijos. Siekiant užtikrinti sąžiningą transporto rūšių konkurenciją, finansinės garantijos dydis ir trukmė turėtų būti apriboti iki būtino minimumo;

| (5) | šios finansinės garantijos yra tinkamos tik jei jos yra būtinos siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojui būsimas pajamas ir infrastruktūros naudojimą. Atsižvelgiant į tai, kad infrastruktūros valdytojai gali atlikti geležinkelio įmonių finansinio pajėgumo patikras ir stebėjimą pagal licencijavimo procedūrą, nustatytą Direktyvos 2012/34/ES III skyriuje, visų pirma tos direktyvos 20 straipsnyje, finansinės garantijos poreikis yra dar mažesnis; |
| --- | --- |

(5)

šios finansinės garantijos yra tinkamos tik jei jos yra būtinos siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojui būsimas pajamas ir infrastruktūros naudojimą. Atsižvelgiant į tai, kad infrastruktūros valdytojai gali atlikti geležinkelio įmonių finansinio pajėgumo patikras ir stebėjimą pagal licencijavimo procedūrą, nustatytą Direktyvos 2012/34/ES III skyriuje, visų pirma tos direktyvos 20 straipsnyje, finansinės garantijos poreikis yra dar mažesnis;

| (6) | toms garantijos taikomas nediskriminavimo principas, todėl garantijų reikalavimai privatiems ir viešiems pareiškėjams neturėtų skirtis; |
| --- | --- |

(6)

toms garantijos taikomas nediskriminavimo principas, todėl garantijų reikalavimai privatiems ir viešiems pareiškėjams neturėtų skirtis;

| (7) | garantijos turėtų atitikti pareiškėjo keliamą riziką infrastruktūros valdytojui skirtingais pajėgumų paskirstymo etapais. Apskritai rizika yra maža, jei pajėgumai gali būti perskirstyti kitoms geležinkelio įmonėms; |
| --- | --- |

(7)

garantijos turėtų atitikti pareiškėjo keliamą riziką infrastruktūros valdytojui skirtingais pajėgumų paskirstymo etapais. Apskritai rizika yra maža, jei pajėgumai gali būti perskirstyti kitoms geležinkelio įmonėms;

| (8) | garantija, kurios prašoma tam, kad būtų parengta tinkama paraiška, gali būti laikoma tinkama, skaidria ir nediskriminacine tik jei infrastruktūros valdytojas tinklo nuostatuose nustato aiškiais ir skaidrias pajėgumų paraiškos rengimo taisykles ir teikia pareiškėjams būtinas pagalbines priemones. Kadangi neįmanoma objektyviai įvertinti gebėjimo parengti tinkamą paraišką prieš paraiškos procedūrą, jo trūkumą galima nustatyti tik tai procedūrai pasibaigus, remiantis kartotiniu tų paraiškų ar būtinos informacijos nepateikimu infrastruktūros valdytojui. Pareiškėjas yra atsakingas už tokį nepateikimą ir už jį gali būti skiriama sankcija – pareiškėjo pašalinimas iš paraiškų dėl konkrečios traukinio linijos teikimo procedūros; |
| --- | --- |

(8)

garantija, kurios prašoma tam, kad būtų parengta tinkama paraiška, gali būti laikoma tinkama, skaidria ir nediskriminacine tik jei infrastruktūros valdytojas tinklo nuostatuose nustato aiškiais ir skaidrias pajėgumų paraiškos rengimo taisykles ir teikia pareiškėjams būtinas pagalbines priemones. Kadangi neįmanoma objektyviai įvertinti gebėjimo parengti tinkamą paraišką prieš paraiškos procedūrą, jo trūkumą galima nustatyti tik tai procedūrai pasibaigus, remiantis kartotiniu tų paraiškų ar būtinos informacijos nepateikimu infrastruktūros valdytojui. Pareiškėjas yra atsakingas už tokį nepateikimą ir už jį gali būti skiriama sankcija – pareiškėjo pašalinimas iš paraiškų dėl konkrečios traukinio linijos teikimo procedūros;

| (9) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomi reikalavimai finansinėms garantijoms, kurių gali prašyti infrastruktūros valdytojas, siekdamas užtikrinti, kad jo teisėti lūkesčiai dėl būsimų pajamų būtų patenkinti neviršijant lygio, proporcingo pareiškėjo numatomam veiklos lygiui. Reikalavimai visų pirma apima sąlygas, kuriomis galima prašyti garantijos arba avanso, taip pat reikalavimus dėl finansinės garantijos dydžio ir trukmės. Be to, šiame reglamente pateikiamos tam tikros išsamios nuostatos dėl kriterijų, kuriais remiantis vertinamas pareiškėjo gebėjimas parengti tinkamas paraiškas infrastruktūros pajėgumams gauti.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| | finansinė garantija – a) avansai, kuriais siekiama sumažinti ir numatyti būsimus įsipareigojimus sumokėti infrastruktūros mokesčius, arba b) sutartinės priemonės, kuriomis finansų įstaiga, kaip antai bankas, įsipareigoja užtikrinti, kad atsiradus tokiems mokėjimams, jie būtų įvykdyti. |
| --- | --- |

finansinė garantija – a) avansai, kuriais siekiama sumažinti ir numatyti būsimus įsipareigojimus sumokėti infrastruktūros mokesčius, arba b) sutartinės priemonės, kuriomis finansų įstaiga, kaip antai bankas, įsipareigoja užtikrinti, kad atsiradus tokiems mokėjimams, jie būtų įvykdyti.

3 straipsnis

Finansinėms garantijoms taikomos sąlygos

1.   Pareiškėjas gali pasirinkti finansinės garantijos prašymą patenkinti arba avansu, arba sutartine priemone, kaip apibrėžta 2 straipsnyje. Jeigu infrastruktūros valdytojas reikalauja, kad pareiškėjas sumokėtų infrastruktūros mokesčių avansą, jis negali tuo pačiu metu prašyti kitų finansinių garantijų dėl tos pačios numatomos veiklos.

2.   Infrastruktūros valdytojas neprašo pareiškėjų pateikti finansinių garantijų, išskyrus atvejus, kai iš pareiškėjo kredito reitingo matyti, kad jam gali būti sunku reguliariai mokėti infrastruktūros mokesčius. Infrastruktūros valdytojas prireikus nurodo tokius kredito reitingus tinklo nuostatų skirsnyje apie apmokestinimo principus. Infrastruktūros valdytojas finansinės garantijos prašo remdamasis kredito reitingų agentūros pateiktais ne senesniais nei dvejų metų reitingais.

3.   Infrastruktūros valdytojas finansinės garantijos neprašo:

| a) | iš paskirtos geležinkelio įmonės, jeigu pareiškėjas, kuris nėra geležinkelio įmonė, jau suteikė arba sumokėjo finansinę garantiją, kad padengtų būsimus tos pačios numatomos veiklos mokėjimus; |
| --- | --- |

a)

iš paskirtos geležinkelio įmonės, jeigu pareiškėjas, kuris nėra geležinkelio įmonė, jau suteikė arba sumokėjo finansinę garantiją, kad padengtų būsimus tos pačios numatomos veiklos mokėjimus;

| b) | jeigu infrastruktūros mokesčius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (2) turi tiesiogiai sumokėti kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

b)

jeigu infrastruktūros mokesčius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (2) turi tiesiogiai sumokėti kompetentinga institucija.

4 straipsnis

Finansinių garantijų dydis ir trukmė

1.   Vieno pareiškėjo finansinių garantijų dydis neviršija numatomos per du prašomos traukinio veiklos mėnesius patirsimų mokesčių sumos.

2.   Mokesčiai už pajėgumų rezervavimą, mokami pagal Direktyvos 2012/34/ES 36 straipsnį, yra atskaitomi nuo maksimalios apskaičiuotos 1 dalyje nurodytų mokesčių sumos.

3.   Infrastruktūros valdytojas nereikalauja, kad finansinė garantija įsigaliotų daugiau kaip dešimt dienų prieš mėnesio, kurį geležinkelio įmonė pradeda traukinio veiklą, kurios infrastruktūros mokesčiams padengti ši garantija yra skirta, pirmąją dieną. Jeigu pajėgumai paskiriami po šio momento, infrastruktūros valdytojas gali skubiai prašyti finansinės garantijos.

5 straipsnis

Gebėjimas parengti tinkamas paraiškas infrastruktūros pajėgumams gauti

Infrastruktūros valdytojas neatmeta paraiškos dėl konkrečios traukinio linijos remdamasis tuo, kad neužtikrintas gebėjimas parengti tinkamą paraišką infrastruktūros pajėgumams gauti, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 41 straipsnio 2 dalyje, išskyrus atvejus, kai:

| a) | pareiškėjas neatsakė į du paskesnius prašymus pateikti trūkstamą informaciją arba pakartotinai atsakė nesilaikydamas tinklo nuostatuose, nurodytuose Direktyvos 2012/34/ES 27 straipsnyje ir tos direktyvos IV priede, nustatytų sąlygų dėl paraiškų dėl traukinio linijų teikimo procedūrų ir |
| --- | --- |

a)

pareiškėjas neatsakė į du paskesnius prašymus pateikti trūkstamą informaciją arba pakartotinai atsakė nesilaikydamas tinklo nuostatuose, nurodytuose Direktyvos 2012/34/ES 27 straipsnyje ir tos direktyvos IV priede, nustatytų sąlygų dėl paraiškų dėl traukinio linijų teikimo procedūrų ir

| b) | infrastruktūros valdytojas gali, reguliavimo institucijos prašymu ir taip, kad ją tenkintų, įrodyti, jog ėmėsi visų pagrįstų priemonių, kad paraiškos būtų pateiktos tinkamai ir laiku. |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas gali, reguliavimo institucijos prašymu ir taip, kad ją tenkintų, įrodyti, jog ėmėsi visų pagrįstų priemonių, kad paraiškos būtų pateiktos tinkamai ir laiku.

6 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Jei reikia, infrastruktūros valdytojai suderina savo tinklo nuostatus su šio reglamento nuostatomis pirmajam tvarkaraščio laikotarpiui, prasidedančiam po šio reglamento įsigaliojimo.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimoEuropos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. birželio 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

1

(2)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70, OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

2

---

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 871/2014

2014 m. rugpjūčio 11 d.

dėl tam tikrų žuvų išteklių 2014 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | 2013 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012 (2); |
| --- | --- | --- |

(1)

2013 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012 (2);

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1088/2012 (3); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1088/2012 (3);

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1261/2012 (4); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1261/2012 (4);

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 39/2013 (5) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 39/2013 (5) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013 (6); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013 (6);

| (2) | 2014 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Reglamentu (ES) Nr. 1262/2012; |
| --- | --- | --- |

(2)

2014 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Reglamentu (ES) Nr. 1262/2012;

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1180/2013 (7); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1180/2013 (7);

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 24/2014 (8) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 24/2014 (8) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (9); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (9);

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tuo atveju, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, Komisija išskaito atitinkamą kiekį iš tos valstybės narės būsimų žvejybos kvotų; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tuo atveju, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, Komisija išskaito atitinkamą kiekį iš tos valstybės narės būsimų žvejybos kvotų;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyta, kad šie kiekiai iš žvejybos kvotų išskaitomi kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyta, kad šie kiekiai iš žvejybos kvotų išskaitomi kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius;

| (5) | kai kurios valstybės narės viršijo savo 2013 metų žvejybos kvotas. Todėl reikėtų išskaityti atitinkamą kiekį tų išteklių, kurių žvejybos kvotos buvo viršytos, iš toms valstybėms skirtų 2014 m. ir prireikus vėlesnių metų žvejybos kvotų; |
| --- | --- |

(5)

kai kurios valstybės narės viršijo savo 2013 metų žvejybos kvotas. Todėl reikėtų išskaityti atitinkamą kiekį tų išteklių, kurių žvejybos kvotos buvo viršytos, iš toms valstybėms skirtų 2014 m. ir prireikus vėlesnių metų žvejybos kvotų;

| (6) | atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. Danija viršijo savo bendrą 2 ir 4 valdymo rajonų Sąjungos vandenyse leidžiamą sužvejoti paprastųjų tobių kiekį, būtina išskaityti atitinkamą kiekį. 2014 m. šiuose vandenyse buvo leidžiama sužvejoti minimalų paprastųjų tobių kiekį siekiant stebėti kaip keičiasi ištekliai ir atsikuria vietos populiacijos. Vis dėlto atlikus minėtą išskaitymą neįmanoma toliau taikyti Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomenduojamos stebėjimo sistemos paprastųjų tobių ištekliams valdyti. Todėl dėl 2013 m. tuose rajonuose Danijos viršytų kvotų atitinkamą kiekį reikėtų išskaityti iš 3 paprastųjų tobių valdymo rajono kvotos; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. Danija viršijo savo bendrą 2 ir 4 valdymo rajonų Sąjungos vandenyse leidžiamą sužvejoti paprastųjų tobių kiekį, būtina išskaityti atitinkamą kiekį. 2014 m. šiuose vandenyse buvo leidžiama sužvejoti minimalų paprastųjų tobių kiekį siekiant stebėti kaip keičiasi ištekliai ir atsikuria vietos populiacijos. Vis dėlto atlikus minėtą išskaitymą neįmanoma toliau taikyti Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomenduojamos stebėjimo sistemos paprastųjų tobių ištekliams valdyti. Todėl dėl 2013 m. tuose rajonuose Danijos viršytų kvotų atitinkamą kiekį reikėtų išskaityti iš 3 paprastųjų tobių valdymo rajono kvotos;

| (7) | 2012 m. Ispanija viršijo savo norveginių omarų išteklių kvotą IX ir X zonose ir CECAF 34.1.1 (NEP/93411) rajono ES vandenyse. Dėl to 2013 m. nustatytas 75,45 tonų išskaitytinas kiekis, kuris Ispanijos prašymu paskirstytas per trejus metus pradedant 2013 m. Ispanijos NEP/93411 ištekliams taikomas metinio išskaitytino kiekio likutis 2014 m. yra 25 tonos, o 2015 m. – 19 tonų, nedarant poveikio vėlesniam kvotos koregavimui; |
| --- | --- |

(7)

2012 m. Ispanija viršijo savo norveginių omarų išteklių kvotą IX ir X zonose ir CECAF 34.1.1 (NEP/93411) rajono ES vandenyse. Dėl to 2013 m. nustatytas 75,45 tonų išskaitytinas kiekis, kuris Ispanijos prašymu paskirstytas per trejus metus pradedant 2013 m. Ispanijos NEP/93411 ištekliams taikomas metinio išskaitytino kiekio likutis 2014 m. yra 25 tonos, o 2015 m. – 19 tonų, nedarant poveikio vėlesniam kvotos koregavimui;

| (8) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 770/2013 (10) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1402/2013 (11) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų išteklių 2013 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytinas kai kurių rūšių kiekis buvo didesnis už atitinkamas jų turimas 2013 m. kvotas, todėl išskaityti visą reikiamą kiekį tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad ir tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių kiekis, į likusį neišskaitytą kiekį reikėtų atsižvelgti nustatant išskaitytiną kiekį iš 2014 m. ir prireikus vėlesnių metų kvotų; |
| --- | --- |

(8)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 770/2013 (10) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1402/2013 (11) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų išteklių 2013 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytinas kai kurių rūšių kiekis buvo didesnis už atitinkamas jų turimas 2013 m. kvotas, todėl išskaityti visą reikiamą kiekį tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad ir tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių kiekis, į likusį neišskaitytą kiekį reikėtų atsižvelgti nustatant išskaitytiną kiekį iš 2014 m. ir prireikus vėlesnių metų kvotų;

| (9) | šiame reglamente numatyti žvejybos kvotų išskaitymai turėtų būti taikomi nedarant poveikio 2014 m. taikomiems išskaitymams pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 165/2011 (12) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (13); |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente numatyti žvejybos kvotų išskaitymai turėtų būti taikomi nedarant poveikio 2014 m. taikomiems išskaitymams pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 165/2011 (12) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (13);

| (10) | kadangi kvotos išreiškiamos tonomis arba vienetais, išskaitytini kiekiai suapvalinti iki tonos arba vieneto, o kiekis, mažesnis už vieną toną arba vieną vienetą, neįtrauktas, |
| --- | --- |

(10)

kadangi kvotos išreiškiamos tonomis arba vienetais, išskaitytini kiekiai suapvalinti iki tonos arba vieneto, o kiekis, mažesnis už vieną toną arba vieną vienetą, neįtrauktas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamentuose (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 1180/2013, (ES) Nr. 24/2014 ir (ES) Nr. 43/2014 nustatytos 2014 metų žvejybos kvotos sumažinamos, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2.   1 dalis taikoma nedarant poveikio Reglamente (ES) Nr. 165/2011 ir Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 185/2013 numatytiems išskaitymams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1262/2012, kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 m. ir 2014 m. (OL L 356, 2012 12 22, p. 22).

2

(3)  2012 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1088/2012, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės (OL L 323, 2012 11 22, p. 2.).

3

(4)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1261/2012, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės (OL L 356, 2012 12 22, p. 19.).

4

(5)  2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 39/2013, kuriuo ES laivams nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės (OL L 23, 2013 1 25, p. 1).

5

(6)  2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (OL L 23, 2013 1 25, p. 54).

6

(7)  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1180/2013, kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės (OL L 313, 2013 11 22, p. 4.).

7

(8)  2014 m. sausio 10 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 24/2014, kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės (OL L 9, 2014 1 14, p. 4.).

8

(9)  2014 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 43/2014, kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams (OL L 24, 2014 1 28, p. 1).

9

(10)  2013 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 770/2013 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2013 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas (OL L 215, 2013 8 10, p. 1).

10

(11)  2013 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1402/2013 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2013 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo dėl būsimų išskaitytinų kiekių iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 770/2013 (OL L 349, 2013 12 21, p. 61).

11

(12)  2011 m. vasario 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 165/2011, kuriuo dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš tam tikrų 2011 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų atlantinių skumbrių kvotų numatoma išskaičiuoti tam tikrą kiekį (OL L 48, 2011 2 23, p. 11).

12

(13)  2013 m. kovo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 185/2013, kuriuo iš tam tikrų 2013 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų žvejybos kvotų numatoma išskaityti tam tikrą kiekį dėl 2009 m. pereikvotos tam tikros atlantinių skumbrių kvotos (OL L 62, 2013 3 6, p. 62).

13

---

PRIEDAS

KIEKIAI, IŠSKAITYTINI IŠ PEREIKVOTŲ IŠTEKLIŲ KVOTŲ

| Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Pradinė 2013 m. kvota | 2013 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras pritaikytas kiekis tonomis) (1) | Visas 2013 m. sužvejotas kiekis (tonomis) | Išnaudotas kvotos kiekis, susijęs su leidžiamu iškrauti kiekiu (%) | Žvejybos kvotos viršijimas palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kiekis tonomis) | Daugiklis (2) | Papildomas daugiklis (3)
   (4) | Išskaitytino kiekio likutis iš 2013 m. | Likutis (5) | 2015 ir vėlesniais metais išskaitytinas kiekis (tonomis) | 2014 m. išskaitytinas kiekis
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | Juodadėmės menkės | VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7 100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | Atlantinės silkės | IVc ir VIId zonos, išskyrus Blakvoterio išteklius | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | Jūrinės plekšnės | VIIf ir VIIg zonos | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | Rombinės rajos | VIId zonos Sąjungos vandenys | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | Rombinės rajos | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | Atlantinės silkės | 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | IIIa ir IV zonos; IIa, IIIb ir IIIc zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | Norveginės menkutės ir susijusi priegauda | IV zonos Norvegijos vandenys | 0 | 0 | 4,980 | Netaikoma | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | Paprastieji tobiai | 2 paprastųjų tobių išteklių valdymo rajono Sąjungos vandenys | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | Paprastieji tobiai | 4 paprastųjų tobių išteklių valdymo rajono Sąjungos vandenys | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | Paprastieji tunai | Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | Melsvosios molvos | Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | Juodosios kalavijos | V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | Juodosios kalavijos | VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantiniai marlinai | Atlanto vandenynas | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | Atlantinės menkės | NAFO 3M zona | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | Paprastieji dygliarykliai | I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 0 | 0 | 1,670 | Netaikoma | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | Giliavandeniai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 0 | 0 | 5,330 | Netaikoma | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės | VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | Juodieji paltusai | I ir II zonų tarptautiniai vandenys | / | 0 | 4,700 | Netaikoma | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 0 | 12,370 | Netaikoma | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | Juodieji paltusai | NAFO 3LMNO zona | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Juodadėmės menkės | Vb ir VIa zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Juodadėmės menkės | VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | / | 0 | 8,540 | Netaikoma | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | Norveginiai omarai | IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5.51 | / | Netaikoma | 44,79
   (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Kitos rūšys | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 0 | 15,530 | Netaikoma | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | Sidabriniai polakai | VIIIc zona | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3–1234 | Atlantiniai silkiarykliai | Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys | 0 | 0 | 3,160 | Netaikoma | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | Paprastieji jūriniai ešeriai | V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | Europiniai jūrų liežuviai | VIIIa ir VIIIb zonos | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | Paprastosios brosmės | V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | Atlantiniai baltieji marlinai | Atlanto vandenynas | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 0 | 17,500 | Netaikoma | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | Jūrinės plekšnės | VIIf ir VIIg zonos | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | Paprastieji jūriniai ešeriai | V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | Juodadėmės menkės | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | Juodadėmės menkės | VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | Jūrinės plekšnės | VIIf ir VIIg zonos | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | Jūrinės plekšnės | VIIh, VIIj ir VIIk zonos | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | Juodieji paltusai | NAFO 3LMNO zona | 22,000 | 15,700 | 0 | Netaikoma | – 15,700 | / | Netaikoma | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Europinės paprastosios jūrinės lydekos | IIIa zona; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | / | 0 | 0,671 | Netaikoma | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | Rombinės rajos | VIId zonos Sąjungos vandenys | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Rombinės rajos | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | Atlantinės lašišos | 22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (vienetais) |
| PL | SPR | 3BCD-C | Šprotai ir susijusi priegauda | 22–32 pakvadračių ES vandenys | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | Velniažuvinės | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | Juodieji paltusai | NAFO 3LMNO zona | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | Juodieji paltusai | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 0 | 2,000 | Netaikoma | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | Juodadėmės menkės | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | – 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | Atlantinės skumbrės | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | Jūrinės plekšnės | VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | – 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | I ir II zonų Norvegijos vandenys | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | Paprastieji jūriniai ešeriai | NAFO 3LN zona | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | Atlantiniai baltieji marlinai | Atlanto vandenynas | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | – 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | Atlantinės menkės | NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenys ir XIV zonos Grenlandijos vandenys | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | Paprastieji dygliarykliai | I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 0 | 0 | 5,800 | Netaikoma | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | Juodieji paltusai | V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys | 195,000 | 0 | 0,800 | Netaikoma | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | Juodadėmės menkės | VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | Atlantinės silkės | I ir II (HER/1/2-) zonų Sąjungos, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | IV zonos į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | Jūrinės plekšnės | VIIf ir VIIg zonos | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | Jūrinės plekšnės | VIIh, VIIj ir VIIk zonos | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | Europiniai jūrų liežuviai | VIIf ir VIIg zonos | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Pradinė 2013 m. kvota

2013 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras pritaikytas kiekis tonomis) (1)

Visas 2013 m. sužvejotas kiekis (tonomis)

Išnaudotas kvotos kiekis, susijęs su leidžiamu iškrauti kiekiu (%)

Žvejybos kvotos viršijimas palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kiekis tonomis)

Daugiklis (2)

Papildomas daugiklis (3)
   (4)

Išskaitytino kiekio likutis iš 2013 m.

Likutis (5)

2015 ir vėlesniais metais išskaitytinas kiekis (tonomis)

2014 m. išskaitytinas kiekis

(tonomis)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

Juodadėmės menkės

VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

157,000

167,600

174,700

104,24

7 100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

Atlantinės silkės

IVc ir VIId zonos, išskyrus Blakvoterio išteklius

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

Jūrinės plekšnės

VIIf ir VIIg zonos

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

Rombinės rajos

VIId zonos Sąjungos vandenys

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

Rombinės rajos

IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

Atlantinės silkės

22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

IIIa ir IV zonos; IIa, IIIb ir IIIc zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

Norveginės menkutės ir susijusi priegauda

IV zonos Norvegijos vandenys

0

0

4,980

Netaikoma

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

Paprastieji tobiai

2 paprastųjų tobių išteklių valdymo rajono Sąjungos vandenys

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

Paprastieji tobiai

4 paprastųjų tobių išteklių valdymo rajono Sąjungos vandenys

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

Paprastieji tunai

Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

Melsvosios molvos

Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

Juodosios kalavijos

V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

Juodosios kalavijos

VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

Atlantiniai marlinai

Atlanto vandenynas

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

Atlantinės menkės

NAFO 3M zona

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

Paprastieji dygliarykliai

I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

0

0

1,670

Netaikoma

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

Giliavandeniai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys

0

0

5,330

Netaikoma

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

Juodieji paltusai

I ir II zonų tarptautiniai vandenys

/

0

4,700

Netaikoma

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

0

12,370

Netaikoma

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

Juodieji paltusai

NAFO 3LMNO zona

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

Juodadėmės menkės

Vb ir VIa zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

Juodadėmės menkės

VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

/

0

8,540

Netaikoma

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

Norveginiai omarai

IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5.51

/

Netaikoma

44,79
   (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

Kitos rūšys

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

0

15,530

Netaikoma

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

Sidabriniai polakai

VIIIc zona

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3–1234

Atlantiniai silkiarykliai

Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys

0

0

3,160

Netaikoma

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

Paprastieji jūriniai ešeriai

V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

Europiniai jūrų liežuviai

VIIIa ir VIIIb zonos

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

Paprastosios brosmės

V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

Atlantiniai baltieji marlinai

Atlanto vandenynas

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

0

17,500

Netaikoma

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

Jūrinės plekšnės

VIIf ir VIIg zonos

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

Paprastieji jūriniai ešeriai

V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

Juodadėmės menkės

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

Juodadėmės menkės

VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

Jūrinės plekšnės

VIIf ir VIIg zonos

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

Jūrinės plekšnės

VIIh, VIIj ir VIIk zonos

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

Juodieji paltusai

NAFO 3LMNO zona

22,000

15,700

0

Netaikoma

– 15,700

/

Netaikoma

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

Europinės paprastosios jūrinės lydekos

IIIa zona; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

/

0

0,671

Netaikoma

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

Rombinės rajos

VIId zonos Sąjungos vandenys

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

Rombinės rajos

IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

Atlantinės lašišos

22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (vienetais)

PL

SPR

3BCD-C

Šprotai ir susijusi priegauda

22–32 pakvadračių ES vandenys

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

Velniažuvinės

VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

Juodieji paltusai

NAFO 3LMNO zona

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

Juodieji paltusai

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

0

2,000

Netaikoma

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

Juodadėmės menkės

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

34,400

34,000

98,84

– 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

Atlantinės skumbrės

VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

Jūrinės plekšnės

VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

66,000

61,200

44,601

72,88

– 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

I ir II zonų Norvegijos vandenys

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

Paprastieji jūriniai ešeriai

NAFO 3LN zona

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

Atlantiniai baltieji marlinai

Atlanto vandenynas

19,500

18,300

12,212

66,73

– 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

Atlantinės menkės

NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenys ir XIV zonos Grenlandijos vandenys

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

Paprastieji dygliarykliai

I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

0

0

5,800

Netaikoma

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

Juodieji paltusai

V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys

195,000

0

0,800

Netaikoma

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

Juodadėmės menkės

VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

Atlantinės silkės

I ir II (HER/1/2-) zonų Sąjungos, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

Atlantinės silkės

IV zonos į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

Jūrinės plekšnės

VIIf ir VIIg zonos

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

Jūrinės plekšnės

VIIh, VIIj ir VIIk zonos

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

Europiniai jūrų liežuviai

VIIf ir VIIg zonos

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  Valstybėms narėms atitinkamais žvejybos galimybių reglamentais skirtos žvejybos kvotos, atsižvelgus į apsikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, kvotų perkėlimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalį ir (arba) žvejybos galimybių perskirstymą ir išskaitytiną kiekį pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsnius bei prireikus Komisijos reglamentus (ES) Nr. 165/2011 ir (ES) Nr. 185/2013.

(2)  Kaip nustatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 dalyje. Visais atvejais, kai pereikvotas išteklių kiekis yra 100 tonų arba mažesnis, yra atliekamas išskaitymas lygus „pereikvotam išteklių kiekiui * 1,00“.

(3)  Kaip nustatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 3 dalyje.

(4)  Raidė „A“ reiškia, kad dėl trejus (2011, 2012 ir 2013) metus iš eilės pereikvotų išteklių kiekio taikytas papildomas 1,5 daugiklis. Raidė „C“ reiškia, kad taikytas papildomas 1,5 daugiklis, nes ištekliams taikomas daugiametis planas.

(5)  Kiekio likučiai, susiję su išteklių pereikvojimu metais, kol dar nebuvo įsigaliojęs Kontrolės reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir kurių negalima išskaityti iš kitų išteklių kiekio.

(6)  Išskaitytina iš SAN/234_3.

(7)  Ispanijos prašymu, 2013 m. taikomas pereikvojimo kompensavimas paskirstytas per trejus metus.

---

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 872/2014

2014 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. kovo 20 d.

dėl priemonių SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), kurias 2004 ir 2009 m. Italija įgyvendino įmonės „SACE BT S.p.A.“ naudai

(pranešta dokumentu C(2013) 1501)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/525/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotuosius subjektus pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007 m. birželio 5 d. pateiktu ir 2007 m. birželio 7 d. užregistruotu skundu Komisijai pranešta, kad 2004 m. gegužės mėn. įmonė „SACE S.p.A.“ (toliau – SACE) savo naujai įsteigtai patronuojamajai įmonei „SACE BT S.p.A.“ (toliau – SACE BT) suteikė 100 mln. EUR pradinį kapitalą (toliau – pirmoji priemonė). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. birželio 5 d. pateiktu ir 2007 m. birželio 7 d. užregistruotu skundu Komisijai pranešta, kad 2004 m. gegužės mėn. įmonė „SACE S.p.A.“ (toliau – SACE) savo naujai įsteigtai patronuojamajai įmonei „SACE BT S.p.A.“ (toliau – SACE BT) suteikė 100 mln. EUR pradinį kapitalą (toliau – pirmoji priemonė).

| (2) | 2009 m. lapkričio 6 d. raštu skundo pateikėjas pateikė papildomų argumentų savo skundui paremti ir pranešė Komisijai apie papildomą perdraudimo priemonę, kurią SACE 2009 m. skyrė SACE BT (toliau – antroji priemonė). |
| --- | --- |

(2)

2009 m. lapkričio 6 d. raštu skundo pateikėjas pateikė papildomų argumentų savo skundui paremti ir pranešė Komisijai apie papildomą perdraudimo priemonę, kurią SACE 2009 m. skyrė SACE BT (toliau – antroji priemonė).

| (3) | Atlikdama pirminį tyrimą, Komisija nustatė, kad SACE BT gavo dvi kapitalo injekcijas, kurias SACE suteikė 2009 m. birželio 18 d. ir rugpjūčio 4 d. (toliau atitinkamai trečioji priemonė ir ketvirtoji priemonė). |
| --- | --- |

(3)

Atlikdama pirminį tyrimą, Komisija nustatė, kad SACE BT gavo dvi kapitalo injekcijas, kurias SACE suteikė 2009 m. birželio 18 d. ir rugpjūčio 4 d. (toliau atitinkamai trečioji priemonė ir ketvirtoji priemonė).

| (4) | 2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija pranešė Italijai nusprendusi dėl šių keturių priemonių pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialaus tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(4)

2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija pranešė Italijai nusprendusi dėl šių keturių priemonių pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialaus tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų subjektų pateikti savo pastabas dėl šių priemonių. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų subjektų pateikti savo pastabas dėl šių priemonių.

| (6) | Komisija gavo pastabas tik iš SACE, jos buvo pateiktos 2011 m. gegužės 5 d. SACE prie jų pridėjo įvairius patvirtinamuosius dokumentus, įskaitant pakartotinai pateiktą 2005–2008 m. verslo planą dėl trumpalaikio draudimo veiklos, kurį SACE parengė padedama išorės patarėjo KPMG ir kurį valdyba patvirtino 2004 m. gegužės 18 d. (toliau – pradinis verslo planas), 2004 m. liepos 7 d. išorės patarėjo raštą, kuriame konkrečiai nurodytos suteiktos papildomos paslaugos (toliau – patarėjo raštas), 2004 m. kovo mėn. atliktas papildomas verslo plano analizes, susijusias su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje (toliau – verslo plano priedai), 2004 m. lapkričio 19 d. patvirtintą patikslintą 2005–2008 m. verslo planą (toliau – patikslintas verslo planas), 2004 m. balandžio 28 d. ir 2004 m. gegužės 18 d. valdybos posėdžių protokolų ištraukas, 2005 m. gegužės mėn. verslo planą dėl galimo bendrovės „Assicuratrice Edile S.p.A.“įsigijimo (toliau – Assedile įsigijimo verslo planas), 2009 m. kovo 31 d. patikslintą SACE BT biudžetą, 2009 m. rugpjūčio 4 d. patvirtintą 2010–2011 m. SACE BT verslo planą (toliau – 2010–2011 m. verslo planas). |
| --- | --- |

(6)

Komisija gavo pastabas tik iš SACE, jos buvo pateiktos 2011 m. gegužės 5 d. SACE prie jų pridėjo įvairius patvirtinamuosius dokumentus, įskaitant pakartotinai pateiktą 2005–2008 m. verslo planą dėl trumpalaikio draudimo veiklos, kurį SACE parengė padedama išorės patarėjo KPMG ir kurį valdyba patvirtino 2004 m. gegužės 18 d. (toliau – pradinis verslo planas), 2004 m. liepos 7 d. išorės patarėjo raštą, kuriame konkrečiai nurodytos suteiktos papildomos paslaugos (toliau – patarėjo raštas), 2004 m. kovo mėn. atliktas papildomas verslo plano analizes, susijusias su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje (toliau – verslo plano priedai), 2004 m. lapkričio 19 d. patvirtintą patikslintą 2005–2008 m. verslo planą (toliau – patikslintas verslo planas), 2004 m. balandžio 28 d. ir 2004 m. gegužės 18 d. valdybos posėdžių protokolų ištraukas, 2005 m. gegužės mėn. verslo planą dėl galimo bendrovės „Assicuratrice Edile S.p.A.“įsigijimo (toliau – Assedile įsigijimo verslo planas), 2009 m. kovo 31 d. patikslintą SACE BT biudžetą, 2009 m. rugpjūčio 4 d. patvirtintą 2010–2011 m. SACE BT verslo planą (toliau – 2010–2011 m. verslo planas).

| (7) | 2011 m. gegužės 5 d. Italija pateikė savo atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. gegužės 5 d. Italija pateikė savo atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (8) | 2011 m. birželio 23 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. 2011 m. liepos 13 d. buvo surengtas susitikimas su Italijos institucijų ir įmonės atstovais. Po šio susitikimo 2011 m. birželio 23 d. nusiųstas prašymas suteikti informacijos buvo papildytas per diskusijas kilusiais papildomais klausimais. Prašymas suteikti papildomos informacijos buvo nusiųstas 2011 m. rugpjūčio 4 d.2011 m. rugsėjo 15 d. raštu Italija pateikė atsakymą į prašymą suteikti informacijos. Prie to atsakymo ji pridėjo įvairius patvirtinamuosius dokumentus, įskaitant 2003 m. gruodžio 17 d. kvietimą dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo rengiant verslo planą, skirtą trumpalaikio eksporto kredito draudimo veiklai pramoninėse rinkose vykdyti (toliau – kvietimas), papildomus išorės konsultanto parengtus dokumentus dėl galimo bendrovės „Assicuratrice Edile S.p.A.“įsigijimo ir 2005 m. gegužės mėn.–2008 m. rugsėjo mėn. SACE BT valdybai pateiktas pastabas dėl įvairių tarptautinio masto įsigijimų ir kito pobūdžio tarptautinės plėtros galimybių. |
| --- | --- |

(8)

2011 m. birželio 23 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. 2011 m. liepos 13 d. buvo surengtas susitikimas su Italijos institucijų ir įmonės atstovais. Po šio susitikimo 2011 m. birželio 23 d. nusiųstas prašymas suteikti informacijos buvo papildytas per diskusijas kilusiais papildomais klausimais. Prašymas suteikti papildomos informacijos buvo nusiųstas 2011 m. rugpjūčio 4 d.2011 m. rugsėjo 15 d. raštu Italija pateikė atsakymą į prašymą suteikti informacijos. Prie to atsakymo ji pridėjo įvairius patvirtinamuosius dokumentus, įskaitant 2003 m. gruodžio 17 d. kvietimą dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo rengiant verslo planą, skirtą trumpalaikio eksporto kredito draudimo veiklai pramoninėse rinkose vykdyti (toliau – kvietimas), papildomus išorės konsultanto parengtus dokumentus dėl galimo bendrovės „Assicuratrice Edile S.p.A.“įsigijimo ir 2005 m. gegužės mėn.–2008 m. rugsėjo mėn. SACE BT valdybai pateiktas pastabas dėl įvairių tarptautinio masto įsigijimų ir kito pobūdžio tarptautinės plėtros galimybių.

| (9) | 2012 m. sausio 25 d. raštu (3) Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos. Italija atsakymą pateikė 2012 m. kovo 5 d. Prie pateikto atsakymo ji taip pat pridėjo 2003 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 3 d., 2004 m. lapkričio 10 d., 2008 m. balandžio 1 d., spalio 1 d. ir lapkričio 28 d., 2009 m. vasario 11 d., balandžio 1 d., gegužės 26 d., liepos 1 d. ir rugsėjo 9 d. SACE ir jos pirmtako, Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (it. SACE), valdybos posėdžių protokolus, papildomus dokumentus, susijusius su Assedile įsigijimu, ir pradiniame verslo plane numatytų finansinių rodiklių ir faktinių skaičių palyginimą. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. sausio 25 d. raštu (3) Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos. Italija atsakymą pateikė 2012 m. kovo 5 d. Prie pateikto atsakymo ji taip pat pridėjo 2003 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 3 d., 2004 m. lapkričio 10 d., 2008 m. balandžio 1 d., spalio 1 d. ir lapkričio 28 d., 2009 m. vasario 11 d., balandžio 1 d., gegužės 26 d., liepos 1 d. ir rugsėjo 9 d. SACE ir jos pirmtako, Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (it. SACE), valdybos posėdžių protokolus, papildomus dokumentus, susijusius su Assedile įsigijimu, ir pradiniame verslo plane numatytų finansinių rodiklių ir faktinių skaičių palyginimą.

| (10) | Anksčiau teiktuose dokumentuose Italija stengėsi įrodyti, kad priemonės nėra susijusios su pagalba, tačiau paskutiniuose dokumentuose pateikta nedaug informacijos, susijusios su galimu priemonių derėjimu pagalbos teikimo reikalavimams, jei tokios priemonės būtų laikomos pagalba. Todėl 2012 m. vasario 21 d. raštu (4) Komisijos tarnybos paprašė Italijos pateikti papildomų dokumentų, kuriais galėtų būti įrodyta galima atitiktis pagalbos teikimo reikalavimams. |
| --- | --- |

(10)

Anksčiau teiktuose dokumentuose Italija stengėsi įrodyti, kad priemonės nėra susijusios su pagalba, tačiau paskutiniuose dokumentuose pateikta nedaug informacijos, susijusios su galimu priemonių derėjimu pagalbos teikimo reikalavimams, jei tokios priemonės būtų laikomos pagalba. Todėl 2012 m. vasario 21 d. raštu (4) Komisijos tarnybos paprašė Italijos pateikti papildomų dokumentų, kuriais galėtų būti įrodyta galima atitiktis pagalbos teikimo reikalavimams.

| (11) | 2012 m. kovo 30 d. Italija pateikė SACE vidaus dokumentų rinkinį, kuriuo siekė įrodyti, kad 2009 m. suteiktos priemonės (antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės) dera su rinkos ekonomikos investuotojo principu. Rinkinį sudarė:






  a) | 2008 m. gruodžio 10 d. valdybos posėdžio protokolas ir jo priedai, susiję su organizacinės struktūros pokyčiais siekiant sustiprinti rizikos kontrolę; |
| --- | --- | --- |

(11)

2012 m. kovo 30 d. Italija pateikė SACE vidaus dokumentų rinkinį, kuriuo siekė įrodyti, kad 2009 m. suteiktos priemonės (antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės) dera su rinkos ekonomikos investuotojo principu. Rinkinį sudarė:

a)

2008 m. gruodžio 10 d. valdybos posėdžio protokolas ir jo priedai, susiję su organizacinės struktūros pokyčiais siekiant sustiprinti rizikos kontrolę;

| b) | valdymo pokyčių 2009–2012 m. laikotarpiu santrauka; |
| --- | --- |

b)

valdymo pokyčių 2009–2012 m. laikotarpiu santrauka;

| c) | 2011 m. lapkričio 24 d. valdybos posėdžio protokolas ir jo priedai, susiję su 2011–2013 m. verslo plano atnaujinimu, ir |
| --- | --- |

c)

2011 m. lapkričio 24 d. valdybos posėdžio protokolas ir jo priedai, susiję su 2011–2013 m. verslo plano atnaujinimu, ir

| d) | 2011 m. pabaigos finansinė ataskaita. |
| --- | --- |

d)

2011 m. pabaigos finansinė ataskaita.

II.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

II. 1.   SACE IR JOS DALYVAVIMAS SU PARDUOTINA RIZIKA SUSIJUSIOJE VEIKLOJE (5)

| (12) | SACE, įmonės SACE BT patronuojančioji įmonė, yra akcinė bendrovė, kurią visą valdo Italijos valstybė. SACE yra Italijos eksporto kreditų agentūra. 2004 m. pradžioje ji iš viešosios įstaigos buvo pertvarkyta į akcinę bendrovę, kurią visą valdo Italijos valstybė. SACE su valstybės garantija draudžia nuo trumpalaikės ir ilgalaikės parduotinos rizikos, apibrėžtos Komisijos komunikate dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (6) (toliau – Komunikatas dėl eksporto kredito). |
| --- | --- |

(12)

SACE, įmonės SACE BT patronuojančioji įmonė, yra akcinė bendrovė, kurią visą valdo Italijos valstybė. SACE yra Italijos eksporto kreditų agentūra. 2004 m. pradžioje ji iš viešosios įstaigos buvo pertvarkyta į akcinę bendrovę, kurią visą valdo Italijos valstybė. SACE su valstybės garantija draudžia nuo trumpalaikės ir ilgalaikės parduotinos rizikos, apibrėžtos Komisijos komunikate dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (6) (toliau – Komunikatas dėl eksporto kredito).

| (13) | Pagal 1998 m. kovo 31 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 143 (7), kuriuo iš naujo suformuluota pagal 1977 m. gegužės 24 d. Įstatymą Nr. 227 įmonei SACE taikoma garantija, 2 straipsnio 3 dalį veiklos rūšis ir parduotinos rizikos kategorijas, įskaitant, be kita ko, geografinę aprėptį, turi apibrėžti ministerijų ekonominio planavimo komitetas (it. Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica arba CIPE). CIPE kiekvienais metais ir ne vėliau kaip birželio 30 d. turi apsvarstyti finansines prielaidas, taip pat su tam tikra rizika susijusius finansinius poreikius ir apibrėžti bendras įsipareigojimų, prisiimtinų pasinaudojant valstybės garantija, ribas, atskirai atsižvelgiant į garantijas, kurių trukmė yra trumpesnė ir ilgesnė negu 24 mėnesiai. |
| --- | --- |

(13)

Pagal 1998 m. kovo 31 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 143 (7), kuriuo iš naujo suformuluota pagal 1977 m. gegužės 24 d. Įstatymą Nr. 227 įmonei SACE taikoma garantija, 2 straipsnio 3 dalį veiklos rūšis ir parduotinos rizikos kategorijas, įskaitant, be kita ko, geografinę aprėptį, turi apibrėžti ministerijų ekonominio planavimo komitetas (it. Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica arba CIPE). CIPE kiekvienais metais ir ne vėliau kaip birželio 30 d. turi apsvarstyti finansines prielaidas, taip pat su tam tikra rizika susijusius finansinius poreikius ir apibrėžti bendras įsipareigojimų, prisiimtinų pasinaudojant valstybės garantija, ribas, atskirai atsižvelgiant į garantijas, kurių trukmė yra trumpesnė ir ilgesnė negu 24 mėnesiai.

| (14) | 1997 m. Komisija patvirtino Komunikatą dėl eksporto kredito, kuriame nustatyta, kad nuo parduotinos rizikos draudžiantiems eksporto kredito draudikams negali būti skiriama valstybės pagalba ir kad valstybiniai eksporto kredito draudikai turi bent jau atskirai valdyti savo parduotinos ir neparduotinos rizikos draudimą, teikiamą valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, bei atskirai tvarkyti jo apskaitą, taip parodydami, kad drausdami nuo parduotinos rizikos nesinaudoja valstybės pagalba. Siekdama laikytis Komunikato dėl eksporto kredito, 1998 m. liepos 7 d. posėdyje SACE valdyba nusprendė nuo 1998 m. rugsėjo 18 d. nutraukti draudimo nuo parduotinos rizikos veiklą (pagal tuometinę jos apibrėžtį, t. y. trumpalaikį eksporto kredito draudimą 15 Sąjungos valstybių narių (toliau – ES-15) atžvilgiu), vykdomą pagal tiesioginio draudimo sutartis. |
| --- | --- |

(14)

1997 m. Komisija patvirtino Komunikatą dėl eksporto kredito, kuriame nustatyta, kad nuo parduotinos rizikos draudžiantiems eksporto kredito draudikams negali būti skiriama valstybės pagalba ir kad valstybiniai eksporto kredito draudikai turi bent jau atskirai valdyti savo parduotinos ir neparduotinos rizikos draudimą, teikiamą valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, bei atskirai tvarkyti jo apskaitą, taip parodydami, kad drausdami nuo parduotinos rizikos nesinaudoja valstybės pagalba. Siekdama laikytis Komunikato dėl eksporto kredito, 1998 m. liepos 7 d. posėdyje SACE valdyba nusprendė nuo 1998 m. rugsėjo 18 d. nutraukti draudimo nuo parduotinos rizikos veiklą (pagal tuometinę jos apibrėžtį, t. y. trumpalaikį eksporto kredito draudimą 15 Sąjungos valstybių narių (toliau – ES-15) atžvilgiu), vykdomą pagal tiesioginio draudimo sutartis.

| (15) | Vienas iš pakeitimų, padarytų 2001 m. Komunikatu dėl eksporto kredito (8), – visų valstybių narių pavadinimų sąrašo, pateikto komunikato 1997 m. versijos priede, pakeitimas bendra nuoroda į Europos Sąjungos valstybes nares, kad ateityje plečiantis Europos Sąjungai komunikato nebereikėtų papildomai keisti. |
| --- | --- |

(15)

Vienas iš pakeitimų, padarytų 2001 m. Komunikatu dėl eksporto kredito (8), – visų valstybių narių pavadinimų sąrašo, pateikto komunikato 1997 m. versijos priede, pakeitimas bendra nuoroda į Europos Sąjungos valstybes nares, kad ateityje plečiantis Europos Sąjungai komunikato nebereikėtų papildomai keisti.

| (16) | Taigi 2004 m. gegužės 1 d. į Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių (toliau – ES-10), šiose šalyse neparduotina trumpalaikė rizika tapo parduotina rizika. Todėl Komunikate dėl eksporto kredito išdėstytos su parduotina rizika susijusios nuostatos nuo to laiko taikomos ir tai rizikai. |
| --- | --- |

(16)

Taigi 2004 m. gegužės 1 d. į Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių (toliau – ES-10), šiose šalyse neparduotina trumpalaikė rizika tapo parduotina rizika. Todėl Komunikate dėl eksporto kredito išdėstytos su parduotina rizika susijusios nuostatos nuo to laiko taikomos ir tai rizikai.

| (17) | 2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 269 (pertvarkyto į 2003 m. lapkričio 24 d. Įstatymą Nr. 326), kuriuo nustatytos Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (SACE) pertvarkymo į akcinę bendrovę („SACE S.p.A.“), įsigaliojusio 2004 m. sausio 1 d., taisyklės, 6 straipsnyje apibrėžta įmonės veiklos sritis, atsižvelgiant į susijusios rinkos raidą. Visų pirma 6 straipsnio 12 dalyje nustatyta: „SACE S.p.a. gali vykdyti rinkos rizikos draudimo ir garantijų teikimo veiklą, kaip apibrėžta ES taisyklėse. Šiame punkte nustatyta veikla turi būti apskaitoma atskirai nuo veiklos, kuriai teikiama valstybės garantija, arba tokiai veiklai vykdyti turi būti įsteigta akcinė bendrovė. Antruoju atveju SACE S.p.a. turi valdyti ne mažiau kaip 30 % tokios bendrovės akcijų [ir tam tikros anksčiau skirtos lėšos] negali būti panaudotos jos kapitalui pasirašyti. [Parduotinos rizikos draudimo veiklai] valstybės garantija nesuteikiama.“ |
| --- | --- |

(17)

2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 269 (pertvarkyto į 2003 m. lapkričio 24 d. Įstatymą Nr. 326), kuriuo nustatytos Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (SACE) pertvarkymo į akcinę bendrovę („SACE S.p.A.“), įsigaliojusio 2004 m. sausio 1 d., taisyklės, 6 straipsnyje apibrėžta įmonės veiklos sritis, atsižvelgiant į susijusios rinkos raidą. Visų pirma 6 straipsnio 12 dalyje nustatyta: „SACE S.p.a. gali vykdyti rinkos rizikos draudimo ir garantijų teikimo veiklą, kaip apibrėžta ES taisyklėse. Šiame punkte nustatyta veikla turi būti apskaitoma atskirai nuo veiklos, kuriai teikiama valstybės garantija, arba tokiai veiklai vykdyti turi būti įsteigta akcinė bendrovė. Antruoju atveju SACE S.p.a. turi valdyti ne mažiau kaip 30 % tokios bendrovės akcijų [ir tam tikros anksčiau skirtos lėšos] negali būti panaudotos jos kapitalui pasirašyti. [Parduotinos rizikos draudimo veiklai] valstybės garantija nesuteikiama.“

| (18) | Pasikeitus teisinei sistemai, kaip nurodyta 14–16 dalyse, SACE nusprendė įsteigti SACE BT. |
| --- | --- |

(18)

Pasikeitus teisinei sistemai, kaip nurodyta 14–16 dalyse, SACE nusprendė įsteigti SACE BT.

| (19) | Kad užtikrintų atitiktį Sąjungos taisyklėms, SACE nusprendė nuo dienos, kai atitinkama rizika automatiškai tapo parduotina (2004 m. gegužės 1 d.), iki SACE BT įsteigimo dienos (2004 m. gegužės 27 d.) parengti ir su parduotina rizika susijusiai veiklai naudoti atskiras sąskaitas (9) (žr. sprendimo pradėti procedūrą 19 dalyje pateiktą 1 lentelę). Atskyrus apskaitą, šiai veiklai nebuvo skirta jokio kapitalo. Sąskaitos buvo atskirtos pagal Italijos teisės nuostatas. Teisės aktais nustatytą auditą atlikę auditoriai 2004 m. SACE metinėje ataskaitoje tai taip pat nurodo ir pažymi, kad parduotiną riziką atskirai apskaityti baigta 2004 m. pabaigoje (10). |
| --- | --- |

(19)

Kad užtikrintų atitiktį Sąjungos taisyklėms, SACE nusprendė nuo dienos, kai atitinkama rizika automatiškai tapo parduotina (2004 m. gegužės 1 d.), iki SACE BT įsteigimo dienos (2004 m. gegužės 27 d.) parengti ir su parduotina rizika susijusiai veiklai naudoti atskiras sąskaitas (9) (žr. sprendimo pradėti procedūrą 19 dalyje pateiktą 1 lentelę). Atskyrus apskaitą, šiai veiklai nebuvo skirta jokio kapitalo. Sąskaitos buvo atskirtos pagal Italijos teisės nuostatas. Teisės aktais nustatytą auditą atlikę auditoriai 2004 m. SACE metinėje ataskaitoje tai taip pat nurodo ir pažymi, kad parduotiną riziką atskirai apskaityti baigta 2004 m. pabaigoje (10).

II. 2.   PAGALBOS GAVĖJA SACE BT

| (20) | 2004 m. gegužės 18 d. SACE valdybai patvirtinus verslo planą, 2004 m. gegužės 27 d. buvo įsteigta SACE BT (11), kurios akcinis kapitalas – jį visą įmokėjo SACE – buvo 100 mln. EUR. Be to, SACE (12) skyrė 5,8 mln. EUR kapitalo įnašą SACE BT rezervams (vadinamajam organizaciniam fondui, it. Fondo di organizzazione), kuris vėliau buvo panaudotas nuostoliams padengti, pvz., 2004 ir 2005 m. (13)2004 m. liepos 3 d. SACE BT iš reguliavimo institucijos Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo (ISVAP) gavo leidimą teikti draudimo paslaugas ir 2004 m. spalio 15 d. pradėjo veiklą. |
| --- | --- |

(20)

2004 m. gegužės 18 d. SACE valdybai patvirtinus verslo planą, 2004 m. gegužės 27 d. buvo įsteigta SACE BT (11), kurios akcinis kapitalas – jį visą įmokėjo SACE – buvo 100 mln. EUR. Be to, SACE (12) skyrė 5,8 mln. EUR kapitalo įnašą SACE BT rezervams (vadinamajam organizaciniam fondui, it. Fondo di organizzazione), kuris vėliau buvo panaudotas nuostoliams padengti, pvz., 2004 ir 2005 m. (13)2004 m. liepos 3 d. SACE BT iš reguliavimo institucijos Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo (ISVAP) gavo leidimą teikti draudimo paslaugas ir 2004 m. spalio 15 d. pradėjo veiklą.

| (21) | Šiuo metu SACE BT veikia kredito (54 % įmokų 2011 m.), laidavimo (30 %) ir kituose sektoriuose, susijusiuose su statybų rizika (13 %). |
| --- | --- |

(21)

Šiuo metu SACE BT veikia kredito (54 % įmokų 2011 m.), laidavimo (30 %) ir kituose sektoriuose, susijusiuose su statybų rizika (13 %).

| (22) | Kredito draudimo segmente SACE BT veikia trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos, apibrėžtos Komunikate dėl eksporto kredito, srityje. Ji taip pat teikia kredito draudimą sandoriams Italijoje (vidaus prekybos sandorių draudimą). Nedidelę SACE BT portfelio dalį tebesudaro veikla trumpalaikės neparduotinos rizikos srityje (žr. 1 lentelę). Kaip nurodė Italija, ši veikla, kaip ir kita, vykdoma rinkos sąlygomis ir be valstybės garantijos.

  1 lentelė


  SACE BT kredito draudimo rizikos geografinis pasiskirstymas













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 m. (14) | 2006 m. (14) | 2007 m. (14) | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| Vidaus rinkoje, Italijoje | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Užsienyje – parduotina | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Užsienyje – neparduotina | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

Kredito draudimo segmente SACE BT veikia trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos, apibrėžtos Komunikate dėl eksporto kredito, srityje. Ji taip pat teikia kredito draudimą sandoriams Italijoje (vidaus prekybos sandorių draudimą). Nedidelę SACE BT portfelio dalį tebesudaro veikla trumpalaikės neparduotinos rizikos srityje (žr. 1 lentelę). Kaip nurodė Italija, ši veikla, kaip ir kita, vykdoma rinkos sąlygomis ir be valstybės garantijos.

1 lentelė

SACE BT kredito draudimo rizikos geografinis pasiskirstymas

(%)

2005 m. (14)

2006 m. (14)

2007 m. (14)

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Vidaus rinkoje, Italijoje

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Užsienyje – parduotina

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Užsienyje – neparduotina

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | SACE BT laidavimo verslas buvo išplėtotas įsigijus įmonę Assedile. Iš pradžių 2005 m. SACE BT įsigijo šios įmonės 70 % akcijų paketą. Įsigijimo procesas buvo pradėtas 2005 m. kovo mėn. Assedile specializavosi laidavimo versle ir teikė garantijas nuo statybos rizikos; 2009 m. sausio mėn. ji pakeitė savo pavadinimą į SACE Surety. SACE BT, įsigijusi likusius apyvartoje buvusius SACE Surety mažumos akcijų paketus, tapo jos vienintele savininke ir įmonės susijungė, SACE Surety prijungus prie SACE BT (15). |
| --- | --- |

(23)

SACE BT laidavimo verslas buvo išplėtotas įsigijus įmonę Assedile. Iš pradžių 2005 m. SACE BT įsigijo šios įmonės 70 % akcijų paketą. Įsigijimo procesas buvo pradėtas 2005 m. kovo mėn. Assedile specializavosi laidavimo versle ir teikė garantijas nuo statybos rizikos; 2009 m. sausio mėn. ji pakeitė savo pavadinimą į SACE Surety. SACE BT, įsigijusi likusius apyvartoje buvusius SACE Surety mažumos akcijų paketus, tapo jos vienintele savininke ir įmonės susijungė, SACE Surety prijungus prie SACE BT (15).

| (24) | SACE BT yra vienintelė SACE Servizi S.r.l. – įmonės, kuri buvo įsteigta su įsigijimu ir komercinės informacijos valdymu susijusioms paslaugoms teikti, – akcininkė. 2011 m. SACE Servizi taip pat pradėjo skolų išieškojimo SACE BT vardu veiklą. |
| --- | --- |

(24)

SACE BT yra vienintelė SACE Servizi S.r.l. – įmonės, kuri buvo įsteigta su įsigijimu ir komercinės informacijos valdymu susijusioms paslaugoms teikti, – akcininkė. 2011 m. SACE Servizi taip pat pradėjo skolų išieškojimo SACE BT vardu veiklą.

| (25) | Skyriai, atsakingi už SACE BT vidaus auditą, rizikos valdymą ir atitikties užtikrinimą, priklauso patronuojančiajai įmonei SACE (16). |
| --- | --- |

(25)

Skyriai, atsakingi už SACE BT vidaus auditą, rizikos valdymą ir atitikties užtikrinimą, priklauso patronuojančiajai įmonei SACE (16).

| (26) | Antraisiais metais nuo sukūrimo SACE BT gavo nedidelį pelną ir nuosavo kapitalo grąža sudarė 0,11 %. Tačiau nuo 2007 m. (tretieji veiklos metai) ji patyrė nuostolių (žr. 2 lentelę).

  2 lentelė


  SACE BT nuosavo kapitalo grąža







  (%) |
| --- | --- |
| Metai | Nuosavo kapitalo grąža |
| 2005 | – 1,51 |
| 2006 | 0,11 |
| 2007 | – 1,02 |
| 2008 | – 38,0 |
| 2009 | – 30,6 |
| 2010 | – 4,4 |
| 2011 | 0,23 |
| Šaltinis: SACE BT finansinės ataskaitos. |

(26)

Antraisiais metais nuo sukūrimo SACE BT gavo nedidelį pelną ir nuosavo kapitalo grąža sudarė 0,11 %. Tačiau nuo 2007 m. (tretieji veiklos metai) ji patyrė nuostolių (žr. 2 lentelę).

2 lentelė

SACE BT nuosavo kapitalo grąža

(%)

Metai

Nuosavo kapitalo grąža

2005

– 1,51

2006

0,11

2007

– 1,02

2008

– 38,0

2009

– 30,6

2010

– 4,4

2011

0,23

Šaltinis: SACE BT finansinės ataskaitos.

| (27) | Visų pirma SACE BT užfiksavo didelius nuostolius ir 2008 (maždaug 29,5 mln. EUR), ir 2009 m. (maždaug 34 mln. EUR). 2009 m. SACE BT išmokėtos draudimo išmokos sudarė 66,4 mln. EUR ir buvo 42,6 % didesnės, palyginti su 2008 m. (17) Nors didelės kredito draudimo ir laidavimo įmonės sumažino 2009 m. apdraustas sumas, SACE BT apdraudė sandorius, kurių bendra vertė sudarė 20,4 mlrd. EUR ir buvo 34,2 % didesnė, palyginti su 2008 m. apdraustais 15,2 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Visų pirma SACE BT užfiksavo didelius nuostolius ir 2008 (maždaug 29,5 mln. EUR), ir 2009 m. (maždaug 34 mln. EUR). 2009 m. SACE BT išmokėtos draudimo išmokos sudarė 66,4 mln. EUR ir buvo 42,6 % didesnės, palyginti su 2008 m. (17) Nors didelės kredito draudimo ir laidavimo įmonės sumažino 2009 m. apdraustas sumas, SACE BT apdraudė sandorius, kurių bendra vertė sudarė 20,4 mlrd. EUR ir buvo 34,2 % didesnė, palyginti su 2008 m. apdraustais 15,2 mlrd. EUR.

| (28) | 2010 m. įmonės padėtis pagerėjo – jos sudėtinis sąnaudų rodiklis (18) sumažėjo nuo 163 % 2009 m. iki 108 % (žr. 5 lentelę), o 2011 m. įmonė užfiksavo nedidelį pelną (0,247 mln. EUR). |
| --- | --- |

(28)

2010 m. įmonės padėtis pagerėjo – jos sudėtinis sąnaudų rodiklis (18) sumažėjo nuo 163 % 2009 m. iki 108 % (žr. 5 lentelę), o 2011 m. įmonė užfiksavo nedidelį pelną (0,247 mln. EUR).

II. 3.   SKUNDAS

| (29) | Skundo pateikėjas įrodinėjo, kad patronuojančiosios įmonės SACE 2004 m. SACE BT skirtas 100 mln. EUR pradinis kapitalas (pirmoji priemonė) yra priskirtinas valstybei, nedera su rinkos ekonomikos investuotojo principu (REIP) ir yra nederanti valstybės pagalba (žr. sprendimo pradėti procedūrą 29 ir 30 konstatuojamąsias dalis). 2009 m. lapkričio 6 d. skundo pateikėjas Komisijai taip pat pranešė apie SACE įmonei SACE BT suteiktą perdraudimą, kuris tariamai priskirtinas valstybei ir neatitinka REIP kriterijaus, taigi yra nauja pagalbos priemonė, nederanti su Sutarties 107 straipsniu (antroji priemonė). |
| --- | --- |

(29)

Skundo pateikėjas įrodinėjo, kad patronuojančiosios įmonės SACE 2004 m. SACE BT skirtas 100 mln. EUR pradinis kapitalas (pirmoji priemonė) yra priskirtinas valstybei, nedera su rinkos ekonomikos investuotojo principu (REIP) ir yra nederanti valstybės pagalba (žr. sprendimo pradėti procedūrą 29 ir 30 konstatuojamąsias dalis). 2009 m. lapkričio 6 d. skundo pateikėjas Komisijai taip pat pranešė apie SACE įmonei SACE BT suteiktą perdraudimą, kuris tariamai priskirtinas valstybei ir neatitinka REIP kriterijaus, taigi yra nauja pagalbos priemonė, nederanti su Sutarties 107 straipsniu (antroji priemonė).

| (30) | Dėl sprendimo pradėti procedūrą skundo pateikėjas jokių pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(30)

Dėl sprendimo pradėti procedūrą skundo pateikėjas jokių pastabų nepateikė.

II. 4.   ŠIAME SPRENDIME APTARIAMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

| (31) | Oficialus tyrimas, kurį Komisija pradėjo 2011 m. vasario 23 d., susijęs su šiomis keturiomis priemonėmis, kurias SACE skyrė SACE BT (dėl išsamesnės informacijos žr. sprendimo pradėti tyrimą 33–41 konstatuojamąsias dalis):
  a)   
  pirmoji priemonė
  : 2004 m. kaip akcinis kapitalas skirtas 100 mln. EUR pradinis kapitalas ir 5,8 mln. EUR kapitalo įnašas į rezervus (19);
  b)   
  antroji priemonė
  : 2009 m. birželio 5 d. suteiktas perteklinių nuostolių perdraudimo (20) rūšies perdraudimas nuo 2009 m. parduotinos kredito rizikos. Antrąją priemonę SACE skyrė, kai SACE BT nepavyko pritraukti 100 % šios rūšies perdraudimo sumos iš privačių rinkos dalyvių. Visų pirma atrodo, kad iki 2009 m. SACE BT savo perdraudimą daugiausia gaudavo iš privačių rinkos dalyvių. Tačiau 2009 m. finansų krizės sąlygomis atnaujindama savo perdraudimo sutartis SACE BT susidūrė su sunkumais. Nors SACE BT kreipėsi į daugelį rinkos dalyvių, perdraudimą jai pavyko įsigyti tik iš penkių privačių perdraudikų ir tik 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo 2009 m. parduotinos kredito rizikos sumos. Sutartys buvo pasirašytos 2009 m. sausio 30 d. Šešiolikai kitų rinkos dalyvių, į kuriuos kreipėsi SACE BT, buvo pasiūlytos tokios pat sąlygos, kaip ir perdraudimą suteikusiems rinkos dalyviams, tačiau jie nusprendė nebūti šio perdraudimo dalyviais. Perdraudikai turėjo padengti nuostolių dalį, viršijusią 5–40 mln. EUR. 2009 m. perdraudžiant perteklinius nuostolius dalyvavo šie penki privatūs perdraudikai: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) ir Assurisk S.A. (2,85 %). 2009 m. birželio 5 d. patronuojančioji įmonė SACE tokiomis pat pirmenybės, pajėgumų ir įmokų sąlygomis, kaip ir penki privatūs perdraudikai, padengė likusią perdraudimo dalį, t. y. 74,15 %;
  c)   
  trečioji priemonė
  : 29 mln. EUR rekapitalizavimas, įvykdytas 2009 m. birželio 18 d. 2008 m. užfiksuotiems nuostoliams padengti;
  d)   
  ketvirtoji priemonė
  : 41 mln. EUR rekapitalizavimas, įvykdytas 2009 m. rugpjūčio 4 d. (21) |
| --- | --- |

(31)

Oficialus tyrimas, kurį Komisija pradėjo 2011 m. vasario 23 d., susijęs su šiomis keturiomis priemonėmis, kurias SACE skyrė SACE BT (dėl išsamesnės informacijos žr. sprendimo pradėti tyrimą 33–41 konstatuojamąsias dalis):

a)   
  pirmoji priemonė
  : 2004 m. kaip akcinis kapitalas skirtas 100 mln. EUR pradinis kapitalas ir 5,8 mln. EUR kapitalo įnašas į rezervus (19);

b)   
  antroji priemonė
  : 2009 m. birželio 5 d. suteiktas perteklinių nuostolių perdraudimo (20) rūšies perdraudimas nuo 2009 m. parduotinos kredito rizikos. Antrąją priemonę SACE skyrė, kai SACE BT nepavyko pritraukti 100 % šios rūšies perdraudimo sumos iš privačių rinkos dalyvių. Visų pirma atrodo, kad iki 2009 m. SACE BT savo perdraudimą daugiausia gaudavo iš privačių rinkos dalyvių. Tačiau 2009 m. finansų krizės sąlygomis atnaujindama savo perdraudimo sutartis SACE BT susidūrė su sunkumais. Nors SACE BT kreipėsi į daugelį rinkos dalyvių, perdraudimą jai pavyko įsigyti tik iš penkių privačių perdraudikų ir tik 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo 2009 m. parduotinos kredito rizikos sumos. Sutartys buvo pasirašytos 2009 m. sausio 30 d. Šešiolikai kitų rinkos dalyvių, į kuriuos kreipėsi SACE BT, buvo pasiūlytos tokios pat sąlygos, kaip ir perdraudimą suteikusiems rinkos dalyviams, tačiau jie nusprendė nebūti šio perdraudimo dalyviais. Perdraudikai turėjo padengti nuostolių dalį, viršijusią 5–40 mln. EUR. 2009 m. perdraudžiant perteklinius nuostolius dalyvavo šie penki privatūs perdraudikai: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) ir Assurisk S.A. (2,85 %). 2009 m. birželio 5 d. patronuojančioji įmonė SACE tokiomis pat pirmenybės, pajėgumų ir įmokų sąlygomis, kaip ir penki privatūs perdraudikai, padengė likusią perdraudimo dalį, t. y. 74,15 %;

c)   
  trečioji priemonė
  : 29 mln. EUR rekapitalizavimas, įvykdytas 2009 m. birželio 18 d. 2008 m. užfiksuotiems nuostoliams padengti;

d)   
  ketvirtoji priemonė
  : 41 mln. EUR rekapitalizavimas, įvykdytas 2009 m. rugpjūčio 4 d. (21)

| (32) | Keturių priemonių ir pagrindinių SACE ir SACE BT sprendimų ir įvykių chronologinė seka (pagal Komisijai pateiktą informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus) pateikiama 3 lentelėje. Šioje lentelėje taip pat matyti laikas, kada buvo parengti arba svarstyti tam tikri dokumentai – dokumentai, toliau minimi šiame sprendime.

  3 lentelė


  Keturių priemonių ir pagrindinių SACE ir SACE BT sprendimų ir įvykių chronologinė seka







  2003 m. lapkričio 21 d. | — | Išorės konsultanto McKinsey galimos SACE rinkos scenarijų tyrimas. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Keturių priemonių ir pagrindinių SACE ir SACE BT sprendimų ir įvykių chronologinė seka (pagal Komisijai pateiktą informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus) pateikiama 3 lentelėje. Šioje lentelėje taip pat matyti laikas, kada buvo parengti arba svarstyti tam tikri dokumentai – dokumentai, toliau minimi šiame sprendime.

3 lentelė

Keturių priemonių ir pagrindinių SACE ir SACE BT sprendimų ir įvykių chronologinė seka

2003 m. lapkričio 21 d.

—

Išorės konsultanto McKinsey galimos SACE rinkos scenarijų tyrimas.

2003 m. gruodžio 17 d.

| — | Kvietimas dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo rengiant SACE trumpalaikio kredito draudimo veiklos verslo planą. |
| --- | --- |

—

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo rengiant SACE trumpalaikio kredito draudimo veiklos verslo planą.

2004 m. sausio 1 d.

| — | Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (SACE) pertvarkymas į akcinę bendrovę (SACE S.p.A.). |
| --- | --- |

—

Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (SACE) pertvarkymas į akcinę bendrovę (SACE S.p.A.).

2004 m. kovo mėn.

| — | KPMG atlieka papildomą verslo plano analizę, susijusią su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje. |
| --- | --- |

—

KPMG atlieka papildomą verslo plano analizę, susijusią su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje.

2004 m. balandžio 28 d.

| — | Apskaičiuojamas SACE laisvas kapitalas. |
| --- | --- |

—

Apskaičiuojamas SACE laisvas kapitalas.

2004 m. gegužės 1 d.

| — | Dešimt naujų valstybių narių įstoja į Sąjungą. |
| --- | --- |

—

Dešimt naujų valstybių narių įstoja į Sąjungą.

| — | Neparduotina trumpalaikė ES-10 rizika tampa parduotina rizika. |
| --- | --- |

—

Neparduotina trumpalaikė ES-10 rizika tampa parduotina rizika.

2004 m. gegužės 18 d.

| — | KPMG pateikia SACE valdybai verslo planą, į kurį įtraukti pagrindiniai elementai, patvirtinantys pelningumo lūkesčius 2005–2008 m. laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

KPMG pateikia SACE valdybai verslo planą, į kurį įtraukti pagrindiniai elementai, patvirtinantys pelningumo lūkesčius 2005–2008 m. laikotarpiui.

| — | SACE valdyba patvirtina 2005–2008 m. verslo planą dėl SACE BT įsteigimo. |
| --- | --- |

—

SACE valdyba patvirtina 2005–2008 m. verslo planą dėl SACE BT įsteigimo.

2004 m. gegužės 27 d.

| — | Įsteigiama SACE BT. |
| --- | --- |

—

Įsteigiama SACE BT.

| — | Jai suteikiamas 105,8 mln. EUR kapitalas. (pirmoji priemonė) |
| --- | --- |

—

Jai suteikiamas 105,8 mln. EUR kapitalas. (pirmoji priemonė)

2004 m. liepos 3 d.

| — | SACE BT iš reguliavimo institucijos ISVAP gauna draudimo paslaugų teikėjo pažymėjimą. |
| --- | --- |

—

SACE BT iš reguliavimo institucijos ISVAP gauna draudimo paslaugų teikėjo pažymėjimą.

2004 m. spalio 15 d.

| — | SACE BT pradeda veiklą. |
| --- | --- |

—

SACE BT pradeda veiklą.

2004 m. lapkričio 19 d.

| — | SACE BT valdyba patvirtina patikslintą 2005–2009 m. verslo planą. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdyba patvirtina patikslintą 2005–2009 m. verslo planą.

2005 m. kovo mėn.

| — | Pradedamas Assedile įsigijimo procesas (22). |
| --- | --- |

—

Pradedamas Assedile įsigijimo procesas (22).

2005 m. balandžio 15 d.

| — | Išorės konsultantas KPMG pateikia Assedile vertinimą (prieš tai išnagrinėjęs duomenų saugyklą). |
| --- | --- |

—

Išorės konsultantas KPMG pateikia Assedile vertinimą (prieš tai išnagrinėjęs duomenų saugyklą).

| — | SACE BT valdyba aptaria galimą Assedile įsigijimą. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdyba aptaria galimą Assedile įsigijimą.

2005 m. balandžio 18 d.

| — | Pirmasis neprivalomas SACE BT pasiūlymas įsigyti 70 % Assedile akcijų. |
| --- | --- |

—

Pirmasis neprivalomas SACE BT pasiūlymas įsigyti 70 % Assedile akcijų.

2005 m. gegužės 30 d.

| — | Išorės konsultantas KPMG pateikia Assedile vertinimo papildymą. |
| --- | --- |

—

Išorės konsultantas KPMG pateikia Assedile vertinimo papildymą.

2005 m. rugsėjo 30 d.

| — | SACE BT pasirašo galutinę sutartį dėl 70 % Assedile akcijų įsigijimo. |
| --- | --- |

—

SACE BT pasirašo galutinę sutartį dėl 70 % Assedile akcijų įsigijimo.

2006 m. rugsėjo 19 d.

| — | Verslo planas – bendras SACE BT ir Ducroire pasiūlymas įsigyti 66 % KUP akcijų. |
| --- | --- |

—

Verslo planas – bendras SACE BT ir Ducroire pasiūlymas įsigyti 66 % KUP akcijų.

2006 m. gruodžio mėn.

| — | Išorės konsultanto ataskaita SACE BT ir Ducroire dėl 66 % KUP akcijų vertinimo. |
| --- | --- |

—

Išorės konsultanto ataskaita SACE BT ir Ducroire dėl 66 % KUP akcijų vertinimo.

2007 m. spalio mėn.

| — | SACE BT ir Ducroire bendrai įsigyja 66 % KUP akcijų. |
| --- | --- |

—

SACE BT ir Ducroire bendrai įsigyja 66 % KUP akcijų.

2008 m. kovo 6 d.

| — | SACE BT įsigyja likusius 30 % Assedile akcijų. |
| --- | --- |

—

SACE BT įsigyja likusius 30 % Assedile akcijų.

2009 m. sausio 30 d.

| — | SACE BT pavyksta iš penkių privačių perdraudikų pritraukti 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo parduotinos kredito rizikos sumos. |
| --- | --- |

—

SACE BT pavyksta iš penkių privačių perdraudikų pritraukti 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo parduotinos kredito rizikos sumos.

2009 m. vasario 25 d.

| — | SACE BT nuostolingai parduoda SA Ducroire turimą KUP 33 % akcijų paketą. |
| --- | --- |

—

SACE BT nuostolingai parduoda SA Ducroire turimą KUP 33 % akcijų paketą.

2009 m. gegužės 26 d.

| — | SACE valdyba patvirtina 29 mln. EUR pervedimą SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE valdyba patvirtina 29 mln. EUR pervedimą SACE BT.

2009 m. birželio 5 d.

| — | SACE suteikia likusius 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo parduotinos kredito rizikos sumos. (antroji priemonė) |
| --- | --- |

—

SACE suteikia likusius 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo nuo parduotinos kredito rizikos sumos. (antroji priemonė)

2009 m. birželio 18 d.

| — | SACE BT akcininkai eiliniame susirinkime pritaria pasiūlymui padengti 2008 m. pabaigoje užfiksuotus nuostolius SACE 29 mln. EUR pervedimu (trečioji priemonė) ir 0,49 mln. EUR iš rezervų. |
| --- | --- |

—

SACE BT akcininkai eiliniame susirinkime pritaria pasiūlymui padengti 2008 m. pabaigoje užfiksuotus nuostolius SACE 29 mln. EUR pervedimu (trečioji priemonė) ir 0,49 mln. EUR iš rezervų.

2009 m. liepos 1 d.

| — | SACE valdyba patvirtina 41 mln. EUR kapitalo pervedimą (it. versamento in conto capitale) SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE valdyba patvirtina 41 mln. EUR kapitalo pervedimą (it. versamento in conto capitale) SACE BT.

2009 m. rugpjūčio 4 d.

| — | SACE BT akcininkai eiliniame susirinkime patvirtina 41 mln. EUR kapitalo pervedimą (it. versamento in conto capitale) iš SACE. (ketvirtoji priemonė) |
| --- | --- |

—

SACE BT akcininkai eiliniame susirinkime patvirtina 41 mln. EUR kapitalo pervedimą (it. versamento in conto capitale) iš SACE. (ketvirtoji priemonė)

| — | SACE BT valdyba patvirtina 2010–2011 m. verslo planą. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdyba patvirtina 2010–2011 m. verslo planą.

2010 m. gruodžio 7 d.

| — | SACE BT valdyba patvirtina 2011–2013 m. verslo planą. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdyba patvirtina 2011–2013 m. verslo planą.

2011 m. lapkričio 24 d.

| — | SACE BT valdybos posėdis: 2011–2013 m. verslo plano patikslinimas. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdybos posėdis: 2011–2013 m. verslo plano patikslinimas.

2012 m. vasario 23 d.

| — | SACE BT valdybos posėdis: SACE BT organizacinio modelio peržiūra. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdybos posėdis: SACE BT organizacinio modelio peržiūra.

II. 5.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (33) | Dėl pirmosios priemonės Komisijavisų pirma paaiškino, kad pradinio kapitalo įnašo būtų galima nelaikyti pagalba, jeigu jis buvo suteiktas neparduotinai rizikai ir (arba) jeigu tai buvo paprasčiausiai SACE BT pervestas kapitalas, kuris jau buvo skirtas trumpalaikio draudimo veiklai, anksčiau vykdytai SACE struktūroje (įskaitant kapitalą, skirtą anksčiau neparduotinai rizikai, kuri 2004 m. gegužės 1 d. tapo parduotina rizika). Komisija pažymėjo, kad tame etape ji neturėjo pakankamai informacijos, kad įvertintų, ar šios sąlygos buvo įvykdytos, ar ne. |
| --- | --- |

(33)

Dėl pirmosios priemonės Komisijavisų pirma paaiškino, kad pradinio kapitalo įnašo būtų galima nelaikyti pagalba, jeigu jis buvo suteiktas neparduotinai rizikai ir (arba) jeigu tai buvo paprasčiausiai SACE BT pervestas kapitalas, kuris jau buvo skirtas trumpalaikio draudimo veiklai, anksčiau vykdytai SACE struktūroje (įskaitant kapitalą, skirtą anksčiau neparduotinai rizikai, kuri 2004 m. gegužės 1 d. tapo parduotina rizika). Komisija pažymėjo, kad tame etape ji neturėjo pakankamai informacijos, kad įvertintų, ar šios sąlygos buvo įvykdytos, ar ne.

| (34) | Antra, Komisija suabejojo, ar Italija elgėsi taip, kaip panašiomis aplinkybėmis būtų elgęsis privatus investuotojas. Tai yra vadinamasis REIP kriterijus, kurį tenkinus nelaikoma, kad priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas.






  a) | Dėl pirmosios priemonės Komisija, remdamasi pateikta informacija, suabejojo, ar 2004 m., kai SACE BT buvo steigiama, atlikto tikėtino įmonės pelningumo įvertinimo būtų pakakę rinkos ekonomikos investuotojui įtikinti skirti kapitalą. Komisija pabrėžia, kad vieninteliame tuo metu pateiktame verslo plane buvo tik nurodytos 2005–2008 m. projekcijos ir buvo numatyta, kad vidutinio nuosavo kapitalo grąža 2008 m. sudarys tik 5 % (įskaitant 1,1 mln. EUR atskaitymą į nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) (23). Galimas tolesnis pajamų didėjimas, kad būtų galima padengti pirminius nuostolius, regis, daugiau nebuvo įvertintas. Komisijai tuo metu nebuvo pranešta apie jokią galimų įsigijimų šiame sektoriuje galimo pelningumo analizę. Italijos buvo paprašyta pateikti papildomus dokumentus, iš kurių būtų matyti, kad investicija buvo atlikta rinkos sąlygomis. |
| --- | --- | --- |

(34)

Antra, Komisija suabejojo, ar Italija elgėsi taip, kaip panašiomis aplinkybėmis būtų elgęsis privatus investuotojas. Tai yra vadinamasis REIP kriterijus, kurį tenkinus nelaikoma, kad priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas.

a)

Dėl pirmosios priemonės Komisija, remdamasi pateikta informacija, suabejojo, ar 2004 m., kai SACE BT buvo steigiama, atlikto tikėtino įmonės pelningumo įvertinimo būtų pakakę rinkos ekonomikos investuotojui įtikinti skirti kapitalą. Komisija pabrėžia, kad vieninteliame tuo metu pateiktame verslo plane buvo tik nurodytos 2005–2008 m. projekcijos ir buvo numatyta, kad vidutinio nuosavo kapitalo grąža 2008 m. sudarys tik 5 % (įskaitant 1,1 mln. EUR atskaitymą į nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) (23). Galimas tolesnis pajamų didėjimas, kad būtų galima padengti pirminius nuostolius, regis, daugiau nebuvo įvertintas. Komisijai tuo metu nebuvo pranešta apie jokią galimų įsigijimų šiame sektoriuje galimo pelningumo analizę. Italijos buvo paprašyta pateikti papildomus dokumentus, iš kurių būtų matyti, kad investicija buvo atlikta rinkos sąlygomis.

| b) | Dėl antrosios priemonės Komisija, remdamasi Italijos institucijų pateikta informacija apie sunkumus siekiant įsigyti perdraudimą rinkoje, suabejojo, ar antrąja priemone SACE BT nebuvo suteikta pranašumo. |
| --- | --- |

b)

Dėl antrosios priemonės Komisija, remdamasi Italijos institucijų pateikta informacija apie sunkumus siekiant įsigyti perdraudimą rinkoje, suabejojo, ar antrąja priemone SACE BT nebuvo suteikta pranašumo.

| c) | Dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių Komisijalaikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į SACE BT užfiksuotus nuostolius, ji nebūtų galėjusi pritraukti to kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

c)

Dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių Komisijalaikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į SACE BT užfiksuotus nuostolius, ji nebūtų galėjusi pritraukti to kapitalo rinkoje.

| (35) | Trečia, Komisija pažymėjo, kad SACE (valstybinės įmonės) skirtos priemonės, regis, yra priskirtinos valstybei (valstybinių išteklių kriterijus), tačiau galutinės nuomonės tuo klausimu nesusidarė. |
| --- | --- |

(35)

Trečia, Komisija pažymėjo, kad SACE (valstybinės įmonės) skirtos priemonės, regis, yra priskirtinos valstybei (valstybinių išteklių kriterijus), tačiau galutinės nuomonės tuo klausimu nesusidarė.

| (36) | Galiausiai Komisija suabejojo, ar nustačius, kad šios priemonės yra pagalba, jos galėtų būti pripažintos derančiomis su vidaus rinka. Atrodo, nėra jokio teisinio pagrindo, dėl kurio tokia pagalba galėtų būti pripažinta derančia. |
| --- | --- |

(36)

Galiausiai Komisija suabejojo, ar nustačius, kad šios priemonės yra pagalba, jos galėtų būti pripažintos derančiomis su vidaus rinka. Atrodo, nėra jokio teisinio pagrindo, dėl kurio tokia pagalba galėtų būti pripažinta derančia.

III.   SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ PASTABOS

| (37) | Komisija gavo pastabas tik iš SACE. |
| --- | --- |

(37)

Komisija gavo pastabas tik iš SACE.

IV.   ITALIJOS IR SACE PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR PAPILDOMI DOKUMENTAI

IV. 1.   PRISKYRIMAS VALSTYBEI

| (38) | Italija ir SACE laikėsi nuomonės, kad nė viena iš keturių SACE suteiktų priemonių nebūtų priskirtina Italijos valstybei. Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Italija daug cituoja Teisingumo Teismo sprendimus bylose Stardust Marine
   (24), Olympic Airways
   (25) ir SIC-RTP (26). Komisijos prašymu Italija pateikė SACE pateiktą sąrašą, kuriame nurodyti asmenys, dirbę SACE valdyboje tuo metu, kai SACE valdyba patvirtino kiekvieną iš keturių nagrinėjamų priemonių (27). Kai tinkama, SACE nurodė pareigas, kurias valstybės valdymo institucijose ėjo atitinkamas valdybos narys. |
| --- | --- |

(38)

Italija ir SACE laikėsi nuomonės, kad nė viena iš keturių SACE suteiktų priemonių nebūtų priskirtina Italijos valstybei. Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Italija daug cituoja Teisingumo Teismo sprendimus bylose Stardust Marine
   (24), Olympic Airways
   (25) ir SIC-RTP (26). Komisijos prašymu Italija pateikė SACE pateiktą sąrašą, kuriame nurodyti asmenys, dirbę SACE valdyboje tuo metu, kai SACE valdyba patvirtino kiekvieną iš keturių nagrinėjamų priemonių (27). Kai tinkama, SACE nurodė pareigas, kurias valstybės valdymo institucijose ėjo atitinkamas valdybos narys.

| (39) | Be to, dėl pirmosios priemonės Italija įrodinėjo, kad investicijos į SACE BT buvo labai nedidelės, palyginti su SACE dydžiu, taigi tai taip pat turėtų parodyti, kad valstybei nebuvo pagrindo prisidėti prie tokios nedidelės investicijos, kuri dėl šios priežasties jai nėra priskirtina. |
| --- | --- |

(39)

Be to, dėl pirmosios priemonės Italija įrodinėjo, kad investicijos į SACE BT buvo labai nedidelės, palyginti su SACE dydžiu, taigi tai taip pat turėtų parodyti, kad valstybei nebuvo pagrindo prisidėti prie tokios nedidelės investicijos, kuri dėl šios priežasties jai nėra priskirtina.

| (40) | Dėl antrosios priemonės Italija paaiškino, kad CIPE sprendimų dėl SACE perdraudimo veiklos nepriima (28). |
| --- | --- |

(40)

Dėl antrosios priemonės Italija paaiškino, kad CIPE sprendimų dėl SACE perdraudimo veiklos nepriima (28).

IV. 2.   PRANAŠUMO KRITERIJUS. PIRMOJI PRIEMONĖ

| (41) | Atsakymuose, pateiktuose priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italija ir SACE nurodė, kad ši investicija atitiko rinkos praktiką. |
| --- | --- |

(41)

Atsakymuose, pateiktuose priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italija ir SACE nurodė, kad ši investicija atitiko rinkos praktiką.

| (42) | Kad papildytų anksčiau pateiktus dokumentus, kurie daugiausia buvo susiję su pradiniu verslo planu, Italija ir SACE visų pirma pateikė papildomus patvirtinamuosius dokumentus (žr. 6–9 konstatuojamąsias dalis). Atsakyme į papildomą Komisijos klausimą Italija taip pat pranešė, kad nuo 2003 m. ISVAP ir SACE (SACE BT) nesikeitė informacija apie SACE (SACE BT) parengtas kapitalo poreikio ir turimo kapitalo projekcijas ar apie atitinkamus nacionalinės priežiūros institucijos atliktus vertinimus (29). |
| --- | --- |

(42)

Kad papildytų anksčiau pateiktus dokumentus, kurie daugiausia buvo susiję su pradiniu verslo planu, Italija ir SACE visų pirma pateikė papildomus patvirtinamuosius dokumentus (žr. 6–9 konstatuojamąsias dalis). Atsakyme į papildomą Komisijos klausimą Italija taip pat pranešė, kad nuo 2003 m. ISVAP ir SACE (SACE BT) nesikeitė informacija apie SACE (SACE BT) parengtas kapitalo poreikio ir turimo kapitalo projekcijas ar apie atitinkamus nacionalinės priežiūros institucijos atliktus vertinimus (29).

| (43) | Pirma, SACE pabrėžė, kad yra pelninga įmonė. Ji yra gerai valdoma įmonė, todėl nėra pagrindo abejoti, ar atliko investiciją į SACE BT kaip įprastas investuotojas. Tam paaiškinti SACE pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad 2004–2010 m. SACE buvo pelninga ir jos nuosavo kapitalo grąža visais tais metais viršijo 6 %, o metinių dividendų išmokėjimo koeficientas svyravo nuo 40 % iki 95 % pelno ir bendra dividendų suma sudarė 2,1 mlrd. EUR, neįskaitant 3,5 mlrd. EUR kapitalo dalies grąžinimo valstybei kaip akcininkei. SACE taip pat tvirtina, kad jos investicija į SACE BT buvo atlikta iš nenaudojamo ir SACE turimo laisvo kapitalo, kuris, vertinant kiekybiškai, 2004 m. balandžio 28 d. sudarė maždaug 250 mln. EUR (30). Be to, SACE teigia, kad kapitalo suma buvo nedidelė, palyginti su SACE turtu ir jos uždirbamu pelnu (2004 m. į SACE BT investuota suma buvo lygi tik 1,2 % nuosavo SACE kapitalo ir 20 % SACE 2004 m. grynojo pelno) (31). |
| --- | --- |

(43)

Pirma, SACE pabrėžė, kad yra pelninga įmonė. Ji yra gerai valdoma įmonė, todėl nėra pagrindo abejoti, ar atliko investiciją į SACE BT kaip įprastas investuotojas. Tam paaiškinti SACE pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad 2004–2010 m. SACE buvo pelninga ir jos nuosavo kapitalo grąža visais tais metais viršijo 6 %, o metinių dividendų išmokėjimo koeficientas svyravo nuo 40 % iki 95 % pelno ir bendra dividendų suma sudarė 2,1 mlrd. EUR, neįskaitant 3,5 mlrd. EUR kapitalo dalies grąžinimo valstybei kaip akcininkei. SACE taip pat tvirtina, kad jos investicija į SACE BT buvo atlikta iš nenaudojamo ir SACE turimo laisvo kapitalo, kuris, vertinant kiekybiškai, 2004 m. balandžio 28 d. sudarė maždaug 250 mln. EUR (30). Be to, SACE teigia, kad kapitalo suma buvo nedidelė, palyginti su SACE turtu ir jos uždirbamu pelnu (2004 m. į SACE BT investuota suma buvo lygi tik 1,2 % nuosavo SACE kapitalo ir 20 % SACE 2004 m. grynojo pelno) (31).

| (44) | Atsižvelgdama į tai, Italija taip pat paaiškino, kad naudos iš valstybės netiesioginės garantijos gavo ne SACE, nes tokia garantija buvo skirta SACE sandorio šalims netiesiogiai garantuoti. Šiuo klausimu Italija pabrėžė, kad 2004–2010 m. laikotarpiu netiesiogine garantija nė karto nebuvo pasinaudota, o valstybė tuo laikotarpiu neatliko jokių mokėjimų SACE (32). |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgdama į tai, Italija taip pat paaiškino, kad naudos iš valstybės netiesioginės garantijos gavo ne SACE, nes tokia garantija buvo skirta SACE sandorio šalims netiesiogiai garantuoti. Šiuo klausimu Italija pabrėžė, kad 2004–2010 m. laikotarpiu netiesiogine garantija nė karto nebuvo pasinaudota, o valstybė tuo laikotarpiu neatliko jokių mokėjimų SACE (32).

| (45) | Antra, SACE teigė, kad šia investicija siekta diversifikuoti SACE grupės draudžiamą riziką (geografinės ir sektorių aprėpties požiūriu). Taigi SACE grupės kredito rizikos draudimą, kurį teikiant anksčiau buvo apsiribota neparduotinos rizikos šalimis, ketinta plėsti aprėpiant Italijos rinką ir parduotinos eksporto kredito rizikos (trumpalaikės rizikos EBPO teritorijoje) sritį. Be to, ketinta plėsti verslo mastą imantis kitų verslo linijų, kurias plėtojo trys didžiausi privatūs rinkos dalyviai. |
| --- | --- |

(45)

Antra, SACE teigė, kad šia investicija siekta diversifikuoti SACE grupės draudžiamą riziką (geografinės ir sektorių aprėpties požiūriu). Taigi SACE grupės kredito rizikos draudimą, kurį teikiant anksčiau buvo apsiribota neparduotinos rizikos šalimis, ketinta plėsti aprėpiant Italijos rinką ir parduotinos eksporto kredito rizikos (trumpalaikės rizikos EBPO teritorijoje) sritį. Be to, ketinta plėsti verslo mastą imantis kitų verslo linijų, kurias plėtojo trys didžiausi privatūs rinkos dalyviai.

| (46) | Trečia, SACE įrodinėjo, kad naujam rinkos dalyviui, tokiam kaip SACE BT, būta daug neišnaudotų rinkos galimybių. Prieš atliekant investiciją ši aplinkybė buvo išnagrinėta. Visų pirma kredito draudimo skvarbos rodiklis Italijos vidaus rinkoje buvo gerokai mažesnis, palyginti su kitomis didelėmis Europos rinkomis. Be to, taip pat buvo galimybė veikti ES-10 rinkose, kuriose stambių kredito draudimo rinkos dalyvių tuo metu dar nebuvo. Prieš atliekant investiciją rinkos galimybes labai nuodugniai išnagrinėjo ir išorės konsultantas. |
| --- | --- |

(46)

Trečia, SACE įrodinėjo, kad naujam rinkos dalyviui, tokiam kaip SACE BT, būta daug neišnaudotų rinkos galimybių. Prieš atliekant investiciją ši aplinkybė buvo išnagrinėta. Visų pirma kredito draudimo skvarbos rodiklis Italijos vidaus rinkoje buvo gerokai mažesnis, palyginti su kitomis didelėmis Europos rinkomis. Be to, taip pat buvo galimybė veikti ES-10 rinkose, kuriose stambių kredito draudimo rinkos dalyvių tuo metu dar nebuvo. Prieš atliekant investiciją rinkos galimybes labai nuodugniai išnagrinėjo ir išorės konsultantas.

| (47) | Ketvirta, SACE įrodinėjo, kad SACE BT nuosavo kapitalo grąžos negalima lyginti su rinkos vidurkiu, nes SACE BT tuo metu tik pradėjo veiklą, o kitos trumpalaikio eksporto kredito draudimo įmonės jau buvo įsitvirtinusios rinkoje. |
| --- | --- |

(47)

Ketvirta, SACE įrodinėjo, kad SACE BT nuosavo kapitalo grąžos negalima lyginti su rinkos vidurkiu, nes SACE BT tuo metu tik pradėjo veiklą, o kitos trumpalaikio eksporto kredito draudimo įmonės jau buvo įsitvirtinusios rinkoje.

| (48) | Penkta, SACE įrodinėjo, jog 2004 m., kai ji sukūrė SACE BT, kad įžengtų į trumpalaikio eksporto kredito rinką, vadovybė tikėjosi pakankamą investuoto kapitalo pelningumą užtikrinti įgyvendindama trijų ramsčių strategiją
   (33), kurios pirmąjį ramstį sudarė natūralus kredito draudimo verslo (pradedamo verslo, kurio pradiniame verslo plane pateikiama ketverių metų prognozė) augimas, antrąjį ramstį – pagalbinė kredito draudimo veikla (kitų rūšių draudimas arba paslaugos), galbūt įskaitant kitų įmonių įsigijimą, Italijoje (diversifikavimas verslo linijų požiūriu), o trečiąjį ramstį – geografinė plėtra įsigyjant užsienyje veikiančias įmones (geografinis diversifikavimas). |
| --- | --- |

(48)

Penkta, SACE įrodinėjo, jog 2004 m., kai ji sukūrė SACE BT, kad įžengtų į trumpalaikio eksporto kredito rinką, vadovybė tikėjosi pakankamą investuoto kapitalo pelningumą užtikrinti įgyvendindama trijų ramsčių strategiją
   (33), kurios pirmąjį ramstį sudarė natūralus kredito draudimo verslo (pradedamo verslo, kurio pradiniame verslo plane pateikiama ketverių metų prognozė) augimas, antrąjį ramstį – pagalbinė kredito draudimo veikla (kitų rūšių draudimas arba paslaugos), galbūt įskaitant kitų įmonių įsigijimą, Italijoje (diversifikavimas verslo linijų požiūriu), o trečiąjį ramstį – geografinė plėtra įsigyjant užsienyje veikiančias įmones (geografinis diversifikavimas).

| (49) | SACE teigimu, tokios strategijos loginį pagrindimą parėmė išorės konsultanto atlikta analizė (34). |
| --- | --- |

(49)

SACE teigimu, tokios strategijos loginį pagrindimą parėmė išorės konsultanto atlikta analizė (34).

| (50) | SACE teigimu, turėtų būti aišku, kad į 2004 m. parengtas ekonomines ir finansines projekcijas negalėjo būti įtrauktas būsimų įsigijimų, kurie buvo įgyvendinti paskesniais metais, poveikis ir tas poveikis jose negalėjo būti numatytas (35). Kitaip tariant, projekcijos buvo pagrįstos vien natūraliu SACE BT augimu Italijos kredito draudimo rinkoje (48 konstatuojamojoje dalyje minėtas pirmasis ramstis) (36). |
| --- | --- |

(50)

SACE teigimu, turėtų būti aišku, kad į 2004 m. parengtas ekonomines ir finansines projekcijas negalėjo būti įtrauktas būsimų įsigijimų, kurie buvo įgyvendinti paskesniais metais, poveikis ir tas poveikis jose negalėjo būti numatytas (35). Kitaip tariant, projekcijos buvo pagrįstos vien natūraliu SACE BT augimu Italijos kredito draudimo rinkoje (48 konstatuojamojoje dalyje minėtas pirmasis ramstis) (36).

| (51) | Atsižvelgusi į tai, kad įmonė buvo dar tik pradėjusi veiklą, patronuojančioji įmonė nusprendė iš karto skirti daugiau kapitalo pradiniame etape. Italija įrodinėja, kad šis požiūris panašus į tą, kurį taiko privataus kapitalo fondai, iš anksto investuojantys lėšas, kurios bus panaudotos galimiems sandoriams, tačiau tie sandoriai turėtų būti įvertinti nepriklausomų vertintojų ir turėtų atitikti iš anksto nustatytą strategiją (37). |
| --- | --- |

(51)

Atsižvelgusi į tai, kad įmonė buvo dar tik pradėjusi veiklą, patronuojančioji įmonė nusprendė iš karto skirti daugiau kapitalo pradiniame etape. Italija įrodinėja, kad šis požiūris panašus į tą, kurį taiko privataus kapitalo fondai, iš anksto investuojantys lėšas, kurios bus panaudotos galimiems sandoriams, tačiau tie sandoriai turėtų būti įvertinti nepriklausomų vertintojų ir turėtų atitikti iš anksto nustatytą strategiją (37).

| (52) | Be to, Italija įrodinėjo, kad net jei pirminiame plane buvo numatytas vien su pirmuoju verslo ramsčiu susijęs pelningumas, kiti du verslo ramsčiai tuo metu buvo minėti (svarstyti). Jie buvo minėti jau 2003 m. gruodžio 17 d. rašte, kuriame konsultantas buvo pakviestas pateikti pasiūlymą dėl trumpalaikės SACE veiklos verslo plano rengimo (38). Visų pirma kvietime išorės konsultantui dalyvauti konkurse SACE paprašė pateikti nustatytą skaičių scenarijų (daugiausia 2), kuriuose turėtų būti numatytas savaiminis SACE augimas naudojant nuosavus įmonės išteklius ir priemones ir bendradarbiavimas su kitais Italijos arba užsienio ūkio subjektais, kuris apimtų įvairias galimybes, kaip antai bendradarbiavimą su vienu iš didžiausių rinkos dalyvių, bendradarbiavimą su antriniu dalyviu (pvz., CESCE Ispanijoje, OND Belgijoje) ir bendradarbiavimą su Italijos dalyviu, veikiančiu kitame rinkos segmente arba kitame finansų sektoriuje. |
| --- | --- |

(52)

Be to, Italija įrodinėjo, kad net jei pirminiame plane buvo numatytas vien su pirmuoju verslo ramsčiu susijęs pelningumas, kiti du verslo ramsčiai tuo metu buvo minėti (svarstyti). Jie buvo minėti jau 2003 m. gruodžio 17 d. rašte, kuriame konsultantas buvo pakviestas pateikti pasiūlymą dėl trumpalaikės SACE veiklos verslo plano rengimo (38). Visų pirma kvietime išorės konsultantui dalyvauti konkurse SACE paprašė pateikti nustatytą skaičių scenarijų (daugiausia 2), kuriuose turėtų būti numatytas savaiminis SACE augimas naudojant nuosavus įmonės išteklius ir priemones ir bendradarbiavimas su kitais Italijos arba užsienio ūkio subjektais, kuris apimtų įvairias galimybes, kaip antai bendradarbiavimą su vienu iš didžiausių rinkos dalyvių, bendradarbiavimą su antriniu dalyviu (pvz., CESCE Ispanijoje, OND Belgijoje) ir bendradarbiavimą su Italijos dalyviu, veikiančiu kitame rinkos segmente arba kitame finansų sektoriuje.

| (53) | Dėl galimų santykių su trečiosiomis šalimis konsultanto buvo paprašyta nurodyti galimus pranašumus, kuriuos suteiktų bendros technologijos ir patirties taikymas, masto ekonomija ir specializacija bei veiklos integravimas paslaugų teikėjų ir vartotojų grandyse. |
| --- | --- |

(53)

Dėl galimų santykių su trečiosiomis šalimis konsultanto buvo paprašyta nurodyti galimus pranašumus, kuriuos suteiktų bendros technologijos ir patirties taikymas, masto ekonomija ir specializacija bei veiklos integravimas paslaugų teikėjų ir vartotojų grandyse.

| (54) | SACE įrodinėjo, kad valdyba tokias galimybes pradėjo svarstyti maždaug tuo pat metu, kai buvo sukurta SACE BT. Tam teiginiui papildomai paremti SACE pateikė 2004 m. kovo 5 d., t. y. prieš pirmosios priemonės skyrimą, parengtą preliminarų bendradarbiavimo su OND (Belgija) ir CESCE (Ispanija) planą (39). |
| --- | --- |

(54)

SACE įrodinėjo, kad valdyba tokias galimybes pradėjo svarstyti maždaug tuo pat metu, kai buvo sukurta SACE BT. Tam teiginiui papildomai paremti SACE pateikė 2004 m. kovo 5 d., t. y. prieš pirmosios priemonės skyrimą, parengtą preliminarų bendradarbiavimo su OND (Belgija) ir CESCE (Ispanija) planą (39).

| (55) | Kad pagrįstų būsimą plėtrą į kitas rinkas ir verslo linijas, 2004 m. kovo mėn. konsultantas pateikė SACE išsamią rinkos dalyvių, veikiančių kituose Italijos verslo segmentuose (komercinės informacijos paslaugų ir skolų išieškojimo), ir kredito draudimo Vidurio ir Rytų Europoje (40) analizę, lyginamąją rinkos praktikos (daugiausia pagrindinių rinkos dalyvių) analizę pagal sąnaudas (t. y. komercinės informacijos teikimui, skolų išieškojimui), verslo veiklos terminus, sudėtinę paskutinių įsigijimų komercinės informacijos teikimo sektoriuje kainų analizę, taip pat lyginamąją gerosios rinkos patirties – tokia laikoma dėl atitinkamų rinkos dalyvių pirmavimo atitinkamame rinkos segmente – analizę pagal veiksmingus veiklos sprendimus. |
| --- | --- |

(55)

Kad pagrįstų būsimą plėtrą į kitas rinkas ir verslo linijas, 2004 m. kovo mėn. konsultantas pateikė SACE išsamią rinkos dalyvių, veikiančių kituose Italijos verslo segmentuose (komercinės informacijos paslaugų ir skolų išieškojimo), ir kredito draudimo Vidurio ir Rytų Europoje (40) analizę, lyginamąją rinkos praktikos (daugiausia pagrindinių rinkos dalyvių) analizę pagal sąnaudas (t. y. komercinės informacijos teikimui, skolų išieškojimui), verslo veiklos terminus, sudėtinę paskutinių įsigijimų komercinės informacijos teikimo sektoriuje kainų analizę, taip pat lyginamąją gerosios rinkos patirties – tokia laikoma dėl atitinkamų rinkos dalyvių pirmavimo atitinkamame rinkos segmente – analizę pagal veiksmingus veiklos sprendimus.

| (56) | Italija primena, kad įsigijimų strategiją pradėta įgyvendinti praėjus mažiau nei metams nuo SACE BT veiklos pradžios (pirmasis neprivalomas SACE BT pasiūlymas įsigyti 70 % Assedile akcijų pateiktas 2005 m. balandžio 18 d., o visas procesas buvo pradėtas 2005 m. kovo mėn., t. y. praėjus penkiems mėnesiams nuo SACE BT veiklos pradžios). Be to, Italija pateikė Komisijai įvairius 2006–2008 m. laikotarpiu SACE BT valdybai pateiktus pranešimus, kuriuose nagrinėtos paskiau atsiradusios įsigijimo galimybės (41) (visos jos buvo pagrįstos išorės patarėjų atliktais vertinimais, išsamiais patikrinimais ir t. t., nors keletas iš šių įsigijimų dėl įvairių priežasčių nebuvo sėkmingi). |
| --- | --- |

(56)

Italija primena, kad įsigijimų strategiją pradėta įgyvendinti praėjus mažiau nei metams nuo SACE BT veiklos pradžios (pirmasis neprivalomas SACE BT pasiūlymas įsigyti 70 % Assedile akcijų pateiktas 2005 m. balandžio 18 d., o visas procesas buvo pradėtas 2005 m. kovo mėn., t. y. praėjus penkiems mėnesiams nuo SACE BT veiklos pradžios). Be to, Italija pateikė Komisijai įvairius 2006–2008 m. laikotarpiu SACE BT valdybai pateiktus pranešimus, kuriuose nagrinėtos paskiau atsiradusios įsigijimo galimybės (41) (visos jos buvo pagrįstos išorės patarėjų atliktais vertinimais, išsamiais patikrinimais ir t. t., nors keletas iš šių įsigijimų dėl įvairių priežasčių nebuvo sėkmingi).

Finansinės projekcijos

| (57) | Kvietime dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo SACE paprašė parengti finansines projekcijas paskesniems trejiems metams, t. y. 2005–2007 m. SACE, be kita ko, paprašė kiekybiškai įvertinti finansinius išteklius (t. y. kapitalizaciją), reikalingus trumpalaikei veiklai plėtoti, ir tikėtiną pelningumą (t. y. investuoto kapitalo grąžą) (42). |
| --- | --- |

(57)

Kvietime dalyvauti konkurse dėl konsultavimo paslaugų teikimo SACE paprašė parengti finansines projekcijas paskesniems trejiems metams, t. y. 2005–2007 m. SACE, be kita ko, paprašė kiekybiškai įvertinti finansinius išteklius (t. y. kapitalizaciją), reikalingus trumpalaikei veiklai plėtoti, ir tikėtiną pelningumą (t. y. investuoto kapitalo grąžą) (42).

| (58) | SACE įrodinėjo, kad pradinis verslo planas buvo konservatyviai pagrįstas vien pirmuoju verslo ramsčiu (natūraliu kredito draudimo verslo augimu), nes įsigijimo galimybės dar nebuvo aiškios ir jų vertinimas dar nebuvo parengtas. Prognozuojamas pelningumas, nors ir nedidelis, nes nebuvo įtrauktos įsigijimo strategijos, vis vien buvo teigiamas – nuo 2007 m. (trečiųjų visų veiklos metų) (43), o įtraukus sinergiją su patronuojančiąja įmone (t. y. SACE) – nuo 2006 m. (antrųjų visų veiklos metų). |
| --- | --- |

(58)

SACE įrodinėjo, kad pradinis verslo planas buvo konservatyviai pagrįstas vien pirmuoju verslo ramsčiu (natūraliu kredito draudimo verslo augimu), nes įsigijimo galimybės dar nebuvo aiškios ir jų vertinimas dar nebuvo parengtas. Prognozuojamas pelningumas, nors ir nedidelis, nes nebuvo įtrauktos įsigijimo strategijos, vis vien buvo teigiamas – nuo 2007 m. (trečiųjų visų veiklos metų) (43), o įtraukus sinergiją su patronuojančiąja įmone (t. y. SACE) – nuo 2006 m. (antrųjų visų veiklos metų).

| (59) | Be to, 2005–2009 m. verslo plano patikslinimą (44) (toliau – patikslintas verslo planas) valdyba aptarė (45) jau 2004 m. lapkričio mėn., t. y. praėjus vos mėnesiui nuo SACE BT veiklos pradžios. Į jį buvo įtraukta SACE BT veiklos pradžios analizė, naujos prielaidos dėl įmonės plėtros, ekonominiai ir finansiniai modeliai ir pateikti plėtros scenarijai. Valdybai pateiktoje pridedamoje pažymoje aiškiai kalbama apie verslo plėtrą žengiant į laidavimo rinką ir apie raidos scenarijaus apibrėžimą atsižvelgiant į kitas išorės augimo galimybes žengiant į sektorius, kuriuose būtų sinergijos su SACE BT veikla galimybių, kad visos kapitalo investicijos į SACE BT grąža būtų suderinta su lyginamaisiais rinkos standartais. |
| --- | --- |

(59)

Be to, 2005–2009 m. verslo plano patikslinimą (44) (toliau – patikslintas verslo planas) valdyba aptarė (45) jau 2004 m. lapkričio mėn., t. y. praėjus vos mėnesiui nuo SACE BT veiklos pradžios. Į jį buvo įtraukta SACE BT veiklos pradžios analizė, naujos prielaidos dėl įmonės plėtros, ekonominiai ir finansiniai modeliai ir pateikti plėtros scenarijai. Valdybai pateiktoje pridedamoje pažymoje aiškiai kalbama apie verslo plėtrą žengiant į laidavimo rinką ir apie raidos scenarijaus apibrėžimą atsižvelgiant į kitas išorės augimo galimybes žengiant į sektorius, kuriuose būtų sinergijos su SACE BT veikla galimybių, kad visos kapitalo investicijos į SACE BT grąža būtų suderinta su lyginamaisiais rinkos standartais.

| (60) | Visų pirma patikslintame verslo plane buvo aiškiai paminėti įvairūs būsimos verslo plėtros ramsčiai: natūralus kredito draudimo verslo augimas (pirmasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį), plėtra į kitus verslo segmentus Italijoje (antrasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį) ir augimas užsienio rinkose nurodant, kad šie planai bus „toliau plėtojami“ (antrasis ir trečiasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį) atsižvelgiant į įmonės, kurią siekiama įsigyti, veiklą). Apytikriai apskaičiuota, kad pirmajam ramsčiui reikalingas 40,3 mln. EUR kapitalas. Kalbant apie antrąjį ramstį, išsamiai buvo apibrėžta tik savaiminė plėtra žengiant į laidavimo verslą, be kita ko, tai verslo linijai buvo pateiktos atskiros finansinės projekcijos ir apytikriai apskaičiuota, kad reikės 3,7 mln. EUR kapitalo. |
| --- | --- |

(60)

Visų pirma patikslintame verslo plane buvo aiškiai paminėti įvairūs būsimos verslo plėtros ramsčiai: natūralus kredito draudimo verslo augimas (pirmasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį), plėtra į kitus verslo segmentus Italijoje (antrasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį) ir augimas užsienio rinkose nurodant, kad šie planai bus „toliau plėtojami“ (antrasis ir trečiasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį) atsižvelgiant į įmonės, kurią siekiama įsigyti, veiklą). Apytikriai apskaičiuota, kad pirmajam ramsčiui reikalingas 40,3 mln. EUR kapitalas. Kalbant apie antrąjį ramstį, išsamiai buvo apibrėžta tik savaiminė plėtra žengiant į laidavimo verslą, be kita ko, tai verslo linijai buvo pateiktos atskiros finansinės projekcijos ir apytikriai apskaičiuota, kad reikės 3,7 mln. EUR kapitalo.

| (61) | Be to, buvo pridėta išsamesnė tikėtino pelningumo analizė pagal kredito draudimo ir laidavimo veiklai skirtą kapitalą: apytikriai apskaičiuota, kad pirmųjų dviejų rūšių produktų (kredito draudimo ir laidavimo) vidutinė nuosavo kapitalo grąža, skaičiuojant pagal reikalingą 44 mln. EUR kapitalą, sudaro 12,5 % (atitinkamai 40,3 mln. EUR ir 12,1 % vien kredito draudimo veiklai) (46). Dokumente pažymėta, kad ši analizė buvo preliminari ir turėjo būti papildomai išplėtota reguliavimo tikslais rengiant verslo planą su perskaičiuotais rodikliais (kurio parengto laukta 2005 m. vasario ar kovo mėn.). |
| --- | --- |

(61)

Be to, buvo pridėta išsamesnė tikėtino pelningumo analizė pagal kredito draudimo ir laidavimo veiklai skirtą kapitalą: apytikriai apskaičiuota, kad pirmųjų dviejų rūšių produktų (kredito draudimo ir laidavimo) vidutinė nuosavo kapitalo grąža, skaičiuojant pagal reikalingą 44 mln. EUR kapitalą, sudaro 12,5 % (atitinkamai 40,3 mln. EUR ir 12,1 % vien kredito draudimo veiklai) (46). Dokumente pažymėta, kad ši analizė buvo preliminari ir turėjo būti papildomai išplėtota reguliavimo tikslais rengiant verslo planą su perskaičiuotais rodikliais (kurio parengto laukta 2005 m. vasario ar kovo mėn.).

| (62) | Pagal patikslintą planą 2008 m. prognozuotas pelnas sudarė 4,8 mln. EUR, o vidutinė nuosavo kapitalo grąža, apytikriai apskaičiuota pagal visą kapitalo sumą, kaip prognozuota, 2009 m. turėjo siekti 4,4 %. |
| --- | --- |

(62)

Pagal patikslintą planą 2008 m. prognozuotas pelnas sudarė 4,8 mln. EUR, o vidutinė nuosavo kapitalo grąža, apytikriai apskaičiuota pagal visą kapitalo sumą, kaip prognozuota, 2009 m. turėjo siekti 4,4 %.

| (63) | Be to, 2011 m. rugsėjo 15 d. ir 2012 m. kovo 5 d. pateiktuose dokumentuose Italija pateikė SACE atliktus „numanomo ex ante“ pelningumo apskaičiavimus, į kuriuos įtraukta sinergija ir KUP bei Assedile įsigijimas (žr. 4 lentelę). Atlikdama tokią analizę, Italija atsižvelgė į įvairiais laikotarpiais turėtus ex ante įvertinimus: kai buvo parengtas pradinis verslo planas, kai buvo svarstytas ir vertintas 70 % Assedile akcijų įsigijimas, kai buvo svarstytas ir vertintas 100 % Assedile akcijų ir 33 % KUP akcijų įsigijimas. Numatoma sinergija, kurią sukurtų įsigijimai, atskirai pateikiama lentelės apačioje. Į įsigijimo sandorius, kurie buvo pradėti ir įvertinti, bet neužbaigti, tokioje analizėje neatsižvelgta. Visas perteklinis kapitalas, nereikalingas 56 konstatuojamojoje dalyje minėtiems įsigijimams (prieš juos nustatant ir įvertinant), skiriamas atskirajam kredito draudimo verslui (pirmajam ramsčiui).

  4 lentelė


  SACE „numanomo ex ante“ pelningumo apskaičiavimai | Nurodyti metai | Kapitalo suma
  (mln. EUR) | Pelnas sumokėjus mokesčius, kurio tikimasi nurodytais metais
  (mln. EUR) | Nuosavo kapitalo grąža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Padėtis 2004 m. gegužės 18 d. |
| | Atskirasis kredito draudimo verslas pagal 2004 m. gegužės mėn. pradinį verslo planą | 2008 m. | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| „Numanomas ex ante“ įsigijus 70 % Assedile akcijų |
| | Assedile įsigijimas (48) | 2009 m. | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | Atskirai po Assedile įsigijimo | 2008 m. | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| „Numanomas ex ante“ įsigijus 100 % Assedile akcijų ir 33 % KUP akcijų |
| | Assedile įsigijimas (70 % + 30 %) | 2009 m. | 41.7 | 3,9 | 9,4 % |
| | KUP įsigijimas (33 %) (49) | 2011 m. | 13.3 | 1,2 | 8,7 % |
| | Atskirai po Assedile + KUP įsigijimo | 2008 m. | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| „Numanomas ex ante“ po įsigijimų, įskaitant pajamas iš sinergijos |
| | Sinergija SACE BT ir SACE | | | 1,9 | |
| | Sinergija SACE BT ir Assedile | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

Be to, 2011 m. rugsėjo 15 d. ir 2012 m. kovo 5 d. pateiktuose dokumentuose Italija pateikė SACE atliktus „numanomo ex ante“ pelningumo apskaičiavimus, į kuriuos įtraukta sinergija ir KUP bei Assedile įsigijimas (žr. 4 lentelę). Atlikdama tokią analizę, Italija atsižvelgė į įvairiais laikotarpiais turėtus ex ante įvertinimus: kai buvo parengtas pradinis verslo planas, kai buvo svarstytas ir vertintas 70 % Assedile akcijų įsigijimas, kai buvo svarstytas ir vertintas 100 % Assedile akcijų ir 33 % KUP akcijų įsigijimas. Numatoma sinergija, kurią sukurtų įsigijimai, atskirai pateikiama lentelės apačioje. Į įsigijimo sandorius, kurie buvo pradėti ir įvertinti, bet neužbaigti, tokioje analizėje neatsižvelgta. Visas perteklinis kapitalas, nereikalingas 56 konstatuojamojoje dalyje minėtiems įsigijimams (prieš juos nustatant ir įvertinant), skiriamas atskirajam kredito draudimo verslui (pirmajam ramsčiui).

4 lentelė

SACE „numanomo ex ante“ pelningumo apskaičiavimai

Nurodyti metai

Kapitalo suma

(mln. EUR)

Pelnas sumokėjus mokesčius, kurio tikimasi nurodytais metais

(mln. EUR)

Nuosavo kapitalo grąža

Padėtis 2004 m. gegužės 18 d.

Atskirasis kredito draudimo verslas pagal 2004 m. gegužės mėn. pradinį verslo planą

2008 m.

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

„Numanomas ex ante“ įsigijus 70 % Assedile akcijų

Assedile įsigijimas (48)

2009 m.

27

2,7

10,2 %

Atskirai po Assedile įsigijimo

2008 m.

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

„Numanomas ex ante“ įsigijus 100 % Assedile akcijų ir 33 % KUP akcijų

Assedile įsigijimas (70 % + 30 %)

2009 m.

41.7

3,9

9,4 %

KUP įsigijimas (33 %) (49)

2011 m.

13.3

1,2

8,7 %

Atskirai po Assedile + KUP įsigijimo

2008 m.

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

„Numanomas ex ante“ po įsigijimų, įskaitant pajamas iš sinergijos

Sinergija SACE BT ir SACE

1,9

Sinergija SACE BT ir Assedile

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | Kalbant apie grąžos normą, privatus investuotojas būtų pareikalavęs atlikti panašią investiciją (toliau – reikalaujama grąžos norma) ir Italija nesutiko su skundo pateikėjo nurodytu koeficientu (11,5 % nuosavo kapitalo grąžos). Italija mano, kad įmonių imtis, kuria remiantis buvo apskaičiuota nuosavo kapitalo grąža, nebuvo reprezentatyvi, o laikotarpis, kuriuo buvo apskaičiuota ta nuosavo kapitalo grąža, buvo netinkamas. SACE nurodė, kad tinkama kredito draudimo veiklos Italijoje grąžos norma turėtų būti nustatyta pagal 1998–2003 m. Italijoje veikusių įmonių, t. y. Coface Italy (Viscontea Coface) ir Euler Hermes SIAC, vidutinį pelningumą ir ji, remiantis nesvertiniu vidurkiu, būtų lygi 10,25 %. SACE paaiškino, kad Atradius (Italy) į skaičiavimus nebuvo įtraukta, nes nagrinėjamu laikotarpiu jos veiklos rodikliams buvo būdingi svyravimai, rezultatams padarę tokį didelį poveikį, kad nustatytas lyginamasis standartas buvo neigiamas (-2,4 % taikant paprastą nesvertinį vidurkį) (50). |
| --- | --- |

(64)

Kalbant apie grąžos normą, privatus investuotojas būtų pareikalavęs atlikti panašią investiciją (toliau – reikalaujama grąžos norma) ir Italija nesutiko su skundo pateikėjo nurodytu koeficientu (11,5 % nuosavo kapitalo grąžos). Italija mano, kad įmonių imtis, kuria remiantis buvo apskaičiuota nuosavo kapitalo grąža, nebuvo reprezentatyvi, o laikotarpis, kuriuo buvo apskaičiuota ta nuosavo kapitalo grąža, buvo netinkamas. SACE nurodė, kad tinkama kredito draudimo veiklos Italijoje grąžos norma turėtų būti nustatyta pagal 1998–2003 m. Italijoje veikusių įmonių, t. y. Coface Italy (Viscontea Coface) ir Euler Hermes SIAC, vidutinį pelningumą ir ji, remiantis nesvertiniu vidurkiu, būtų lygi 10,25 %. SACE paaiškino, kad Atradius (Italy) į skaičiavimus nebuvo įtraukta, nes nagrinėjamu laikotarpiu jos veiklos rodikliams buvo būdingi svyravimai, rezultatams padarę tokį didelį poveikį, kad nustatytas lyginamasis standartas buvo neigiamas (-2,4 % taikant paprastą nesvertinį vidurkį) (50).

| (65) | Tačiau Italija buvo už tai, kad reikalaujama grąžos norma būtų pagrįsta svertiniu vidutiniu dydžiu. Kaip teigia Italija, SACE Coface Italy ir Euler Hermes SIAC 1998–2003 m. laikotarpio vidutinę svertinę nuosavo kapitalo grąžos normą apskaičiavo jų vidutinius nuosavo kapitalo grąžos minėtu laikotarpiu dydžius paskirsčiusi pagal svertines procentines bendrų tuo pat laikotarpiu pasirašytų jų kredito draudimo veiklos įmokų dalis. Taip apskaičiuota grąžos norma būtų lygi 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Tačiau Italija buvo už tai, kad reikalaujama grąžos norma būtų pagrįsta svertiniu vidutiniu dydžiu. Kaip teigia Italija, SACE Coface Italy ir Euler Hermes SIAC 1998–2003 m. laikotarpio vidutinę svertinę nuosavo kapitalo grąžos normą apskaičiavo jų vidutinius nuosavo kapitalo grąžos minėtu laikotarpiu dydžius paskirsčiusi pagal svertines procentines bendrų tuo pat laikotarpiu pasirašytų jų kredito draudimo veiklos įmokų dalis. Taip apskaičiuota grąžos norma būtų lygi 8,7 %.

| (66) | Italija įrodinėja, jog grąžos normų, apytikriai apskaičiuotų naudojant nesvertinius ir svertinius vidurkius, t. y. 10,25 % ir 8,7 %, skirtumas nėra pakankamai didelis, kad galėtų padaryti didelį poveikį investuotojo, investuojančio vidutinės trukmės ar ilgajam laikotarpiui, sprendimui. Vis dėlto Italija mano, jog dėl šių dviejų priežasčių būtų labiau tinkama naudoti svertinę vidutinę pirmiau nurodytą nuosavo kapitalo grąžos normą (51):






  a) | palyginti su nesvertiniu vidurkiu, svertinio vidurkio apskaičiavimas yra geresnis metodas, nes jis geriau parodo reikalaujamą grąžos normą sektoriuje su dviem dalyviais, kai tų dalyvių ir metų grąžos rodikliai, taip pat tų dviejų dalyvių apyvartos rodikliai gerokai skiriasi (52); |
| --- | --- | --- |

(66)

Italija įrodinėja, jog grąžos normų, apytikriai apskaičiuotų naudojant nesvertinius ir svertinius vidurkius, t. y. 10,25 % ir 8,7 %, skirtumas nėra pakankamai didelis, kad galėtų padaryti didelį poveikį investuotojo, investuojančio vidutinės trukmės ar ilgajam laikotarpiui, sprendimui. Vis dėlto Italija mano, jog dėl šių dviejų priežasčių būtų labiau tinkama naudoti svertinę vidutinę pirmiau nurodytą nuosavo kapitalo grąžos normą (51):

a)

palyginti su nesvertiniu vidurkiu, svertinio vidurkio apskaičiavimas yra geresnis metodas, nes jis geriau parodo reikalaujamą grąžos normą sektoriuje su dviem dalyviais, kai tų dalyvių ir metų grąžos rodikliai, taip pat tų dviejų dalyvių apyvartos rodikliai gerokai skiriasi (52);

| b) | vidutinei svertinei normai apskaičiuoti Italija naudojo kredito draudimo veikloje pasirašytų bendrų įmokų sumą, kad palyginimui su naujosios SACE BT veikla 2004 m. (ši įmonė pradėjo nuo kredito draudimo veiklos ir tik vėliau ėmėsi kitos susijusios veiklos) turėtų vienarūšę imtį. Laidavimo draudimo veikla į apskaičiavimus nebuvo įtraukta, nes jai būdinga kitokia dinamika nei kredito draudimo veiklai. 2004 m. laidavimo srityje veikė tik Coface
   (53). |
| --- | --- |

b)

vidutinei svertinei normai apskaičiuoti Italija naudojo kredito draudimo veikloje pasirašytų bendrų įmokų sumą, kad palyginimui su naujosios SACE BT veikla 2004 m. (ši įmonė pradėjo nuo kredito draudimo veiklos ir tik vėliau ėmėsi kitos susijusios veiklos) turėtų vienarūšę imtį. Laidavimo draudimo veikla į apskaičiavimus nebuvo įtraukta, nes jai būdinga kitokia dinamika nei kredito draudimo veiklai. 2004 m. laidavimo srityje veikė tik Coface
   (53).

| (67) | Italija taip pat nurodė, kad reikalaujama grąžos norma, apskaičiuota pagal bendrą įmokų sumą (t. y. neapsiribojant vien kredito draudimo įmokomis, kaip paaiškinta pirmiau), sudarytų 9,5 %. |
| --- | --- |

(67)

Italija taip pat nurodė, kad reikalaujama grąžos norma, apskaičiuota pagal bendrą įmokų sumą (t. y. neapsiribojant vien kredito draudimo įmokomis, kaip paaiškinta pirmiau), sudarytų 9,5 %.

IV. 3.   PRANAŠUMO KRITERIJUS. ANTROJI PRIEMONĖ

| (68) | SACE įrodinėja, kad įgyvendinant šią priemonę vadovautasi pelno sumetimais, todėl ji derėjo su perdraudimo veikla, atitinkančia rinkos praktiką. Ji pabrėžia, kad pagrindinės sąlygos, kuriomis SACE 2009 m. suteikė SACE BT perdraudimą, buvo tokios pat, su kokiomis prieš kelis mėnesius sutiko privatūs perdraudikai (žr. 31 konstatuojamąją dalį). Ex post galima daryti išvadą, kad naudos iš to turėjo tik patronuojančioji įmonė SACE, gavusi 1,56 mln. EUR (54) pajamas iš įmokų, nes SACE BT nepasinaudojo šiuo perdraudimu iš anksto nustatytiems pertekliniams nuostoliams padengti. |
| --- | --- |

(68)

SACE įrodinėja, kad įgyvendinant šią priemonę vadovautasi pelno sumetimais, todėl ji derėjo su perdraudimo veikla, atitinkančia rinkos praktiką. Ji pabrėžia, kad pagrindinės sąlygos, kuriomis SACE 2009 m. suteikė SACE BT perdraudimą, buvo tokios pat, su kokiomis prieš kelis mėnesius sutiko privatūs perdraudikai (žr. 31 konstatuojamąją dalį). Ex post galima daryti išvadą, kad naudos iš to turėjo tik patronuojančioji įmonė SACE, gavusi 1,56 mln. EUR (54) pajamas iš įmokų, nes SACE BT nepasinaudojo šiuo perdraudimu iš anksto nustatytiems pertekliniams nuostoliams padengti.

| (69) | Be to, Italija tvirtina, kad pagal tuo metu 2009 m. buvusį pasiūlymą „Mokumas 2“ (kiekybinio poveikio tyrimo ketvirtojo etapo (angl. QIS4) technines specifikacijas) apskaičiuotų kapitalo reikalavimų lygmeniu SACE BT kapitalo reikalavimai dėl antrosios priemonės nesumažėjo. Visų pirma dėl perteklinių nuostolių perdraudimo nebuvo gauta jokios naudos, nes standartinėje formulėje, kurią SACE BT taiko kaip metodą kapitalo reikalavimams kiekybiškai įvertinti, į jį neatsižvelgiama. Dėl poveikio kapitalo panaudojimui Italija paaiškino, kad pagal apibrėžtį poveikį kapitalo lygiui daro visų formų perdraudimas, įskaitant perteklinių nuostolių perdraudimą (55). 2012 m. sausio 4 d. Komisija konkrečiai paprašė Italijos nurodyti paramos kapitalui SACE BT lygmeniu sumą gavus perteklinių nuostolių perdraudimą, dėl kurio 2009 m. sudaryta sutartis su SACE. Šios prašytos informacijos Italija nepateikė, bet pakartotinai nurodė, kad dėl perteklinių nuostolių perdraudimo jokios paramos reguliuojamojo kapitalo reikalavimų (56) požiūriu neatsirado. |
| --- | --- |

(69)

Be to, Italija tvirtina, kad pagal tuo metu 2009 m. buvusį pasiūlymą „Mokumas 2“ (kiekybinio poveikio tyrimo ketvirtojo etapo (angl. QIS4) technines specifikacijas) apskaičiuotų kapitalo reikalavimų lygmeniu SACE BT kapitalo reikalavimai dėl antrosios priemonės nesumažėjo. Visų pirma dėl perteklinių nuostolių perdraudimo nebuvo gauta jokios naudos, nes standartinėje formulėje, kurią SACE BT taiko kaip metodą kapitalo reikalavimams kiekybiškai įvertinti, į jį neatsižvelgiama. Dėl poveikio kapitalo panaudojimui Italija paaiškino, kad pagal apibrėžtį poveikį kapitalo lygiui daro visų formų perdraudimas, įskaitant perteklinių nuostolių perdraudimą (55). 2012 m. sausio 4 d. Komisija konkrečiai paprašė Italijos nurodyti paramos kapitalui SACE BT lygmeniu sumą gavus perteklinių nuostolių perdraudimą, dėl kurio 2009 m. sudaryta sutartis su SACE. Šios prašytos informacijos Italija nepateikė, bet pakartotinai nurodė, kad dėl perteklinių nuostolių perdraudimo jokios paramos reguliuojamojo kapitalo reikalavimų (56) požiūriu neatsirado.

| (70) | Tačiau SACE pažymėjo (57), kad vienas pagrindinių perdraudimo tikslų – padidinti perleidžiančiojo draudiko pajėgumą vėliau pasirašyti kitas sutartis. |
| --- | --- |

(70)

Tačiau SACE pažymėjo (57), kad vienas pagrindinių perdraudimo tikslų – padidinti perleidžiančiojo draudiko pajėgumą vėliau pasirašyti kitas sutartis.

| (71) | Dėl Komunikate dėl eksporto kredito nustatytos atsakomybę ribojančios išlygos (58) taikymo Italija pažymėjo, jog nemanė, kad tinka skirti šiam sektoriui valstybinę paramą, ir nusprendė šia atsakomybę ribojančia išlyga nesinaudoti (59). SACE nemanė, kad Komisijos prašymas pateikti informacijos, kuri galėtų įrodyti eksportuotojams prieinamo draudimo trūkumą rinkoje, buvo svarbus (60). |
| --- | --- |

(71)

Dėl Komunikate dėl eksporto kredito nustatytos atsakomybę ribojančios išlygos (58) taikymo Italija pažymėjo, jog nemanė, kad tinka skirti šiam sektoriui valstybinę paramą, ir nusprendė šia atsakomybę ribojančia išlyga nesinaudoti (59). SACE nemanė, kad Komisijos prašymas pateikti informacijos, kuri galėtų įrodyti eksportuotojams prieinamo draudimo trūkumą rinkoje, buvo svarbus (60).

IV. 4.   PRANAŠUMO KRITERIJUS. TREČIOJI IR KETVIRTOJI PRIEMONĖS

| (72) | SACE įrodinėja, kad trečiąją ir ketvirtąją priemones ji patvirtino siekdama užtikrinti SACE BT finansinę pusiausvyrą ir įmonės mokumą atsižvelgiant į teisės aktų sistema nustatytus suvaržymus. Užtikrinus SACE BT mokumą būtų buvę įmanoma pasiekti pakankamą pelningumo lygį (61). Be to, SACE pažymi, kad 2008 ir 2009 m. nuostolius užfiksavo daugelis privačių SACE BT Italijos konkurentų. Tai paskatino jų akcininkus įsikišti ir skirti dideles kapitalo injekcijas (žvelgiant tarptautiniu mastu, Natixis taip pat rekapitalizavo Coface du kartus: 2009 m. ir 2010 m. pradžioje, o Coface 2009 m. užfiksavo 163 mln. EUR nuostolius). |
| --- | --- |

(72)

SACE įrodinėja, kad trečiąją ir ketvirtąją priemones ji patvirtino siekdama užtikrinti SACE BT finansinę pusiausvyrą ir įmonės mokumą atsižvelgiant į teisės aktų sistema nustatytus suvaržymus. Užtikrinus SACE BT mokumą būtų buvę įmanoma pasiekti pakankamą pelningumo lygį (61). Be to, SACE pažymi, kad 2008 ir 2009 m. nuostolius užfiksavo daugelis privačių SACE BT Italijos konkurentų. Tai paskatino jų akcininkus įsikišti ir skirti dideles kapitalo injekcijas (žvelgiant tarptautiniu mastu, Natixis taip pat rekapitalizavo Coface du kartus: 2009 m. ir 2010 m. pradžioje, o Coface 2009 m. užfiksavo 163 mln. EUR nuostolius).

| (73) | SACE taip pat pažymi, kad ekonomikos krizė iš esmės pakenkė visiems rinkos dalyviams, tačiau krizės poveikis SACE BT buvo ypač stiprus. Šiuo klausimu SACE įrodinėja, kad SACE BT pradinis veiklos etapas dar nesibaigė. Dėl šios priežasties SACE BT negalėjo pasinaudoti nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu (it. riserva di perequazione) (62) nenumatytoms ekonominėms ir finansinėms problemoms spręsti, nes šis rezervas dar nebuvo sudarytas. Visos kitos pagrindinės SACE BT konkurentės, įskaitant ir Coface, dabartinės ekonomikos krizės laikotarpiu šiuo rezervu naudojosi. |
| --- | --- |

(73)

SACE taip pat pažymi, kad ekonomikos krizė iš esmės pakenkė visiems rinkos dalyviams, tačiau krizės poveikis SACE BT buvo ypač stiprus. Šiuo klausimu SACE įrodinėja, kad SACE BT pradinis veiklos etapas dar nesibaigė. Dėl šios priežasties SACE BT negalėjo pasinaudoti nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu (it. riserva di perequazione) (62) nenumatytoms ekonominėms ir finansinėms problemoms spręsti, nes šis rezervas dar nebuvo sudarytas. Visos kitos pagrindinės SACE BT konkurentės, įskaitant ir Coface, dabartinės ekonomikos krizės laikotarpiu šiuo rezervu naudojosi.

| (74) | Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktą prašymą nurodyti apytikriai įvertintas išlaidas, kurias patirtų SACE, jei parduotų SACE BT ar ją likviduotų, SACE nurodė, kad SACE BT likvidavimas yra grynai teorinė galimybė, kuria šiuo metu pasinaudoti negalima. Pagrindinės SACE minimos priežastys yra susijusios su: i) tiesioginės naudos SACE, kaip akcininkei, nebuvimu, nes dėl likvidavimo greičiau būtų pasireiškę neigiami rezultatai, kadangi sąlygos rinkoje tuo metu buvo ypač nepalankios, o SACE reputacijai būtų padaryta didelė žala; ii) galimybe rinkose tokį veiksmą suprasti kaip SACE likvidumo krizę; iii) tikimybe, kad pardavimo kaina nebūtų tinkama (63). Atsakydama į atskirą Komisijos klausimą dėl rizikos, kurią įmonei SACE kėlė SACE BT prieš antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių suteikimą, Italija pažymėjo, kad teoriškai tuo atveju, jeigu SACE veikla būtų buvusi nutraukta ir jos turtas likviduotas 2009 m., rizika būtų galėjusi kilti 2,09 mln. EUR įsipareigojimams SACE. Italija pažymėjo, kad 2008 m. turto ir įsipareigojimų SACE grynasis balansas buvo teigiamas ir sudarė 8,43 mln. EUR (64), o tai reiškia, kad grynąja išraiška SACE būtų skolinga SACE BT. |
| --- | --- |

(74)

Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktą prašymą nurodyti apytikriai įvertintas išlaidas, kurias patirtų SACE, jei parduotų SACE BT ar ją likviduotų, SACE nurodė, kad SACE BT likvidavimas yra grynai teorinė galimybė, kuria šiuo metu pasinaudoti negalima. Pagrindinės SACE minimos priežastys yra susijusios su: i) tiesioginės naudos SACE, kaip akcininkei, nebuvimu, nes dėl likvidavimo greičiau būtų pasireiškę neigiami rezultatai, kadangi sąlygos rinkoje tuo metu buvo ypač nepalankios, o SACE reputacijai būtų padaryta didelė žala; ii) galimybe rinkose tokį veiksmą suprasti kaip SACE likvidumo krizę; iii) tikimybe, kad pardavimo kaina nebūtų tinkama (63). Atsakydama į atskirą Komisijos klausimą dėl rizikos, kurią įmonei SACE kėlė SACE BT prieš antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių suteikimą, Italija pažymėjo, kad teoriškai tuo atveju, jeigu SACE veikla būtų buvusi nutraukta ir jos turtas likviduotas 2009 m., rizika būtų galėjusi kilti 2,09 mln. EUR įsipareigojimams SACE. Italija pažymėjo, kad 2008 m. turto ir įsipareigojimų SACE grynasis balansas buvo teigiamas ir sudarė 8,43 mln. EUR (64), o tai reiškia, kad grynąja išraiška SACE būtų skolinga SACE BT.

| (75) | SACE pareiškė, kad taikant REIP taip pat turi būti atsižvelgiama į teisinius apribojimus. [...] (65) Be to, SACE įrodinėja, kad investuotojas daug dėmesio skiria ne tik investicijos pelningumui, bet ir kitiems sumetimams, kaip antai grupės viešojo įvaizdžio išlaikymui ar savo verslo veiklos perorientavimui (66). |
| --- | --- |

(75)

SACE pareiškė, kad taikant REIP taip pat turi būti atsižvelgiama į teisinius apribojimus. [...] (65) Be to, SACE įrodinėja, kad investuotojas daug dėmesio skiria ne tik investicijos pelningumui, bet ir kitiems sumetimams, kaip antai grupės viešojo įvaizdžio išlaikymui ar savo verslo veiklos perorientavimui (66).

| (76) | Italija nurodė, kad 70 mln. EUR suma (trečioji ir ketvirtoji priemonės) sudarė dalį 2009 m. gegužės mėn. rizikos valdymo skyriaus (67) nustatyto kapitalo poreikio, būtino būsimiems „Mokumas 2“ reikalavimams įvykdyti (68), (69). Šis modeliavimas buvo pagrįstas patikslintu 2009 m. biudžetu. |
| --- | --- |

(76)

Italija nurodė, kad 70 mln. EUR suma (trečioji ir ketvirtoji priemonės) sudarė dalį 2009 m. gegužės mėn. rizikos valdymo skyriaus (67) nustatyto kapitalo poreikio, būtino būsimiems „Mokumas 2“ reikalavimams įvykdyti (68), (69). Šis modeliavimas buvo pagrįstas patikslintu 2009 m. biudžetu.

| (77) | SACE teigimu, sprendimai rekapitalizuoti SACE BT buvo priimti atsižvelgus į lūkesčius, kad bus susigrąžintas pelningumas, o 2011 m. bus pasiekta nenuostolingumo riba (70). |
| --- | --- |

(77)

SACE teigimu, sprendimai rekapitalizuoti SACE BT buvo priimti atsižvelgus į lūkesčius, kad bus susigrąžintas pelningumas, o 2011 m. bus pasiekta nenuostolingumo riba (70).

| (78) | Italijos teigimu, nuo 2009 m. SACE BT organizaciniai, valdymo ir verslo procesai buvo iš esmės pertvarkomi; taip buvo atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas ir ji galėjo 2011 m. pradėjo veikti pelningai – anksčiau nei prognozuota 2011–2013 m. verslo plane. Atsižvelgus į kintančias ekonomikos ir rinkos sąlygas, 2011–2013 m. SACE BT verslo planas buvo atnaujintas, kad būtų paisoma tebesitęsiančios krizės ir būtų nustatyta keletas iniciatyvų pelningumui dar padidinti (žr. 5 lentelę). SACE BT valdyba patikslintą 2011–2013 m. verslo planą patvirtino 2011 m. lapkričio 24 d. posėdyje. 2011 m. lapkričio 24 d. (t. y. praėjus dvejiems metams nuo kapitalo injekcijų) valdybos posėdžio protokole minimas tikslas laipsniškai didinti pelningumą (vertinamą nuosavo kapitalo grąža), kad būtų pasiektas sektoriaus vidurkis.

  5 lentelė


  Svarbiausi finansiniai SACE BT rodikliai, nurodyti 2010–2011 m. verslo plane ir patikslintame 2011–2013 m. plane | Faktiniai rodikliai | Prognozuojama 2010–2011 m. verslo plane, valdybos patvirtintame 2009 m. rugpjūčio 4 d. (72) | Prognozuojama patikslintame 2011–2013 m. verslo plane, valdybos patvirtintame 2011 m. lapkričio 24 d. (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mln. EUR | 2008 m. (71) | 2009 m. | 2010 m. | Patikslintas biudžetas
  2009 m. | Verslo planas
  2010 m. | Verslo planas
  2011 m. | 2011 m.
  prognozė | 2012 m.
  prognozė | 2013 m.
  prognozė |
| Bendra pasirašytų įmokų suma (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| SACE patirtos draudimo techninės išlaidos (it. Sinistri di competenza) | – 70,6 | – 104,9 | – 59,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Bendrosios išlaidos | – 36,1 | – 38,2 | – 37,3 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Techninis rezultatas neatskaičius perdraudimo | – 63,0 | – 60,0 | 18,2 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Techninis rezultatas atskaičius perdraudimą | – 39,3 | – 56,4 | 5,0 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Pelnas neatskaičius mokesčių | – 39,5 | – 47,3 | – 4,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Grynasis pelnas | – 29,5 | – 34,1 | – 4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | (...) | (...) | (...) |
| Nuosavo kapitalo grąža neatskaičius mokesčių (%) (75) | N/A | – 41,7 % | – 4,4 % | N/A | N/A | N/A | (...) | (...) | (...) |
| Nuosavo kapitalo grąža atskaičius mokesčius (%) (76) | – 38,0 % | – 30,6 % | – 4,4 % | N/A | N/A | N/A | (...) | (...) | (...) |
| Nuostolingumo rodiklis (%) | 131,0 % | 119 % | 67 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Sąnaudų rodiklis (%) | 44,6 % | 43 % | 41 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Sudėtinis sąnaudų rodiklis (%) | 175,6 % | 163 % | 108 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(78)

Italijos teigimu, nuo 2009 m. SACE BT organizaciniai, valdymo ir verslo procesai buvo iš esmės pertvarkomi; taip buvo atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas ir ji galėjo 2011 m. pradėjo veikti pelningai – anksčiau nei prognozuota 2011–2013 m. verslo plane. Atsižvelgus į kintančias ekonomikos ir rinkos sąlygas, 2011–2013 m. SACE BT verslo planas buvo atnaujintas, kad būtų paisoma tebesitęsiančios krizės ir būtų nustatyta keletas iniciatyvų pelningumui dar padidinti (žr. 5 lentelę). SACE BT valdyba patikslintą 2011–2013 m. verslo planą patvirtino 2011 m. lapkričio 24 d. posėdyje. 2011 m. lapkričio 24 d. (t. y. praėjus dvejiems metams nuo kapitalo injekcijų) valdybos posėdžio protokole minimas tikslas laipsniškai didinti pelningumą (vertinamą nuosavo kapitalo grąža), kad būtų pasiektas sektoriaus vidurkis.

5 lentelė

Svarbiausi finansiniai SACE BT rodikliai, nurodyti 2010–2011 m. verslo plane ir patikslintame 2011–2013 m. plane

Faktiniai rodikliai

Prognozuojama 2010–2011 m. verslo plane, valdybos patvirtintame 2009 m. rugpjūčio 4 d. (72)

Prognozuojama patikslintame 2011–2013 m. verslo plane, valdybos patvirtintame 2011 m. lapkričio 24 d. (73)

mln. EUR

2008 m. (71)

2009 m.

2010 m.

Patikslintas biudžetas

2009 m.

Verslo planas

2010 m.

Verslo planas

2011 m.

2011 m.

prognozė

2012 m.

prognozė

2013 m.

prognozė

Bendra pasirašytų įmokų suma (74)

99,7

95,2

94,6

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

SACE patirtos draudimo techninės išlaidos (it. Sinistri di competenza)

– 70,6

– 104,9

– 59,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Bendrosios išlaidos

– 36,1

– 38,2

– 37,3

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Techninis rezultatas neatskaičius perdraudimo

– 63,0

– 60,0

18,2

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Techninis rezultatas atskaičius perdraudimą

– 39,3

– 56,4

5,0

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pelnas neatskaičius mokesčių

– 39,5

– 47,3

– 4,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Grynasis pelnas

– 29,5

– 34,1

– 4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

(...)

(...)

(...)

Nuosavo kapitalo grąža neatskaičius mokesčių (%) (75)

N/A

– 41,7 %

– 4,4 %

N/A

N/A

N/A

(...)

(...)

(...)

Nuosavo kapitalo grąža atskaičius mokesčius (%) (76)

– 38,0 %

– 30,6 %

– 4,4 %

N/A

N/A

N/A

(...)

(...)

(...)

Nuostolingumo rodiklis (%)

131,0 %

119 %

67 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Sąnaudų rodiklis (%)

44,6 %

43 %

41 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Sudėtinis sąnaudų rodiklis (%)

175,6 %

163 %

108 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (79) | 2012 m. kovo 30 d. pateiktuose paskutiniuose dokumentuose Italija pabrėžė, kad šios priemonės nepriskirtinos valstybei ir atitinka REIP. Pirma, Italija paaiškino, kad tai buvo grupės viduje priimti sprendimai siekiant apsaugoti grupės reputaciją. Antra, Italija įrodinėjo, kad SACE veikia kaip rinkos veiklos vykdytoja ir savo išteklius investuoja į savo vykdomos veiklos plėtrą, jokiu būdu nesikliaudama valstybės parama. Krizės metais patronuojančioji įmonė SACE toliau gavo pelną ir mokėjo dividendus valstybei. Dėl šios priežasties Italijos tvirtina, kad SACE niekada nemanė, jog būtina parengti restruktūrizavimo planą, kuris būtų pateiktas Komisijai pagal Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (toliau – Restruktūrizavimo komunikatas) (77). Rekapitalizavus SACE BT, nacionalinė priežiūros institucija ISVAP taip pat nepareiškė jokių prieštaravimų ir nepareikalavo atlikti konkrečių procedūrų. Galiausiai Italija priminė savo įvertinimą, kad tuo metu rasti galimą SACE BT pirkėją būtų buvę labai sunku. |
| --- | --- |

(79)

2012 m. kovo 30 d. pateiktuose paskutiniuose dokumentuose Italija pabrėžė, kad šios priemonės nepriskirtinos valstybei ir atitinka REIP. Pirma, Italija paaiškino, kad tai buvo grupės viduje priimti sprendimai siekiant apsaugoti grupės reputaciją. Antra, Italija įrodinėjo, kad SACE veikia kaip rinkos veiklos vykdytoja ir savo išteklius investuoja į savo vykdomos veiklos plėtrą, jokiu būdu nesikliaudama valstybės parama. Krizės metais patronuojančioji įmonė SACE toliau gavo pelną ir mokėjo dividendus valstybei. Dėl šios priežasties Italijos tvirtina, kad SACE niekada nemanė, jog būtina parengti restruktūrizavimo planą, kuris būtų pateiktas Komisijai pagal Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (toliau – Restruktūrizavimo komunikatas) (77). Rekapitalizavus SACE BT, nacionalinė priežiūros institucija ISVAP taip pat nepareiškė jokių prieštaravimų ir nepareikalavo atlikti konkrečių procedūrų. Galiausiai Italija priminė savo įvertinimą, kad tuo metu rasti galimą SACE BT pirkėją būtų buvę labai sunku.

| (80) | Italija įrodinėja, kad SACE BT krizę lėmė ne vidaus procesai, paklausos pokyčiai ar kiti veiksniai, dėl kurių būtų būtina iš esmės persvarstyti verslo modelį ir paskiau atlikti restruktūrizavimą, o verčiau reikšmingas išmokų padidėjimas dėl krizės. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Italija teigia, kad suteikti papildomą kapitalą ir įgyvendinti būtinus organizacinius ir valdymo pokyčius SACE nusprendė veikdama visiškai savarankiškai ir vadovaudamasi rinkos dalyvio požiūriu. |
| --- | --- |

(80)

Italija įrodinėja, kad SACE BT krizę lėmė ne vidaus procesai, paklausos pokyčiai ar kiti veiksniai, dėl kurių būtų būtina iš esmės persvarstyti verslo modelį ir paskiau atlikti restruktūrizavimą, o verčiau reikšmingas išmokų padidėjimas dėl krizės. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Italija teigia, kad suteikti papildomą kapitalą ir įgyvendinti būtinus organizacinius ir valdymo pokyčius SACE nusprendė veikdama visiškai savarankiškai ir vadovaudamasi rinkos dalyvio požiūriu.

IV. 5.   PAGALBOS DERĖJIMAS

| (81) | Didžiausioje savo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą dalyje Italija ir SACE įrodinėjo, kad priemonės atitinka REIP ir nepriskirtinos valstybei, todėl nėra susijusios su pagalba. Jeigu Komisija vis dėlto nuspręstų, kad šios priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, SACE tvirtino, kad šios priemonės turėtų būti pripažintos ir paskelbtos derančiomis su vidaus rinka (78). Dėl antrosios priemonės SACE mano, kad Komisijos išreikštos abejonės dėl tos priemonės derėjimo yra grynai hipotetinės (79). Dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių SACE pakartotinai pažymėjo, kad jas, remiantis Komisijos minimais komunikatais, bet kuriuo atveju būtų įmanoma pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą pripažinti derančiomis su vidaus rinka (80). |
| --- | --- |

(81)

Didžiausioje savo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą dalyje Italija ir SACE įrodinėjo, kad priemonės atitinka REIP ir nepriskirtinos valstybei, todėl nėra susijusios su pagalba. Jeigu Komisija vis dėlto nuspręstų, kad šios priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, SACE tvirtino, kad šios priemonės turėtų būti pripažintos ir paskelbtos derančiomis su vidaus rinka (78). Dėl antrosios priemonės SACE mano, kad Komisijos išreikštos abejonės dėl tos priemonės derėjimo yra grynai hipotetinės (79). Dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių SACE pakartotinai pažymėjo, kad jas, remiantis Komisijos minimais komunikatais, bet kuriuo atveju būtų įmanoma pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą pripažinti derančiomis su vidaus rinka (80).

V.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

V. 1.   PAGALBOS BUVIMAS, KAIP APIBRĖŽTA SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALYJE

| (82) | Reikia išnagrinėti, ar II.4 skirsnyje minimos keturios priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, išskyrus tuos atvejus, kai nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(82)

Reikia išnagrinėti, ar II.4 skirsnyje minimos keturios priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, išskyrus tuos atvejus, kai nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (83) | Taigi tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba, turi būti tenkinamos šios sąlygos: ji turi būti priskirtina valstybei ir finansuojama valstybės narės arba iš valstybinių išteklių, ja turi būti suteikiamas atrankinis pranašumas, kuriuo gali būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, ji turi iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir ji gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(83)

Taigi tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba, turi būti tenkinamos šios sąlygos: ji turi būti priskirtina valstybei ir finansuojama valstybės narės arba iš valstybinių išteklių, ja turi būti suteikiamas atrankinis pranašumas, kuriuo gali būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, ji turi iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir ji gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (84) | Šios sąlygos sudaro vieną visumą ir turi būti visos tenkinamos, kad priemonę būtų galima pripažinti valstybės pagalba. Taigi jeigu viena iš šių sąlygų netenkinama, atitinkama priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(84)

Šios sąlygos sudaro vieną visumą ir turi būti visos tenkinamos, kad priemonę būtų galima pripažinti valstybės pagalba. Taigi jeigu viena iš šių sąlygų netenkinama, atitinkama priemonė negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (85) | Sprendimo pradėti procedūrą 61 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad priemonių dalis, kuri atitiks vieną iš šių dviejų sąlygų, nebus valstybės pagalba:






  a) | kapitalas (perdraudimas), skirtas neparduotinai rizikai (o ne parduotinai rizikai) (pirmasis atmetimo kriterijus); iš tiesų rinkos šiai rizikai nėra, todėl valstybės parama draudimo įmonių tarpusavio konkurencija nebūtų iškraipyta, taigi tokio kapitalo (perdraudimo) būtų galima nelaikyti pagalba; ir |
| --- | --- | --- |

(85)

Sprendimo pradėti procedūrą 61 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad priemonių dalis, kuri atitiks vieną iš šių dviejų sąlygų, nebus valstybės pagalba:

a)

kapitalas (perdraudimas), skirtas neparduotinai rizikai (o ne parduotinai rizikai) (pirmasis atmetimo kriterijus); iš tiesų rinkos šiai rizikai nėra, todėl valstybės parama draudimo įmonių tarpusavio konkurencija nebūtų iškraipyta, taigi tokio kapitalo (perdraudimo) būtų galima nelaikyti pagalba; ir

| b) | SACE BT skirta kapitalo suma, kuri SACE struktūroje jau buvo netiesiogiai skirta parduotinai rizikai (neparduotinai rizikai, kuri tapo parduotina) (nes tokį kapitalą perdavus SACE BT kartu su veikla, kurią tas kapitalas rėmė dar SACE struktūroje, būtų tęsiama ta pati veikla su tuo pačiu kapitalu, tik kitokia teisine forma. Taigi pervedus tą kapitalą šiai veiklai nebūtų suteikta pranašumo ir jo būtų galima nelaikyti pagalba) (antrasis atmetimo kriterijus). |
| --- | --- |

b)

SACE BT skirta kapitalo suma, kuri SACE struktūroje jau buvo netiesiogiai skirta parduotinai rizikai (neparduotinai rizikai, kuri tapo parduotina) (nes tokį kapitalą perdavus SACE BT kartu su veikla, kurią tas kapitalas rėmė dar SACE struktūroje, būtų tęsiama ta pati veikla su tuo pačiu kapitalu, tik kitokia teisine forma. Taigi pervedus tą kapitalą šiai veiklai nebūtų suteikta pranašumo ir jo būtų galima nelaikyti pagalba) (antrasis atmetimo kriterijus).

| (86) | Dėl antrojo atmetimo kriterijaus SACE patvirtino, kad iki SACE BT sukūrimo su ES 10 valstybių narių susijusiai neparduotinai rizikai, kuri tapo parduotina, nebuvo skirta jokio kapitalo (81). Tai dera su Italijos pakartotinai pateiktais argumentais, kad SACE BT buvo naujai įsteigta įmonė (taip pat žr. 96–100 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(86)

Dėl antrojo atmetimo kriterijaus SACE patvirtino, kad iki SACE BT sukūrimo su ES 10 valstybių narių susijusiai neparduotinai rizikai, kuri tapo parduotina, nebuvo skirta jokio kapitalo (81). Tai dera su Italijos pakartotinai pateiktais argumentais, kad SACE BT buvo naujai įsteigta įmonė (taip pat žr. 96–100 konstatuojamąsias dalis).

| (87) | Kalbant apie pirmąjį atmetimo kriterijų, atsakyme į Komisijos prašymą nurodyti parduotinos ir neparduotinos rizikos skirtumą (82) SACE nurodė, kad santykinė su neparduotina rizika susijusios SACE BT veiklos apimtis yra labai nedidelė (83). Be to, Italija tvirtino, kad SACE BT neparduotiną riziką valdo rinkos sąlygomis ir be valstybės garantijos ir jai netaikoma riba, kurią CIPE kasmet nustato trumpesnei nei 24 mėnesių neparduotinai rizikai (84). |
| --- | --- |

(87)

Kalbant apie pirmąjį atmetimo kriterijų, atsakyme į Komisijos prašymą nurodyti parduotinos ir neparduotinos rizikos skirtumą (82) SACE nurodė, kad santykinė su neparduotina rizika susijusios SACE BT veiklos apimtis yra labai nedidelė (83). Be to, Italija tvirtino, kad SACE BT neparduotiną riziką valdo rinkos sąlygomis ir be valstybės garantijos ir jai netaikoma riba, kurią CIPE kasmet nustato trumpesnei nei 24 mėnesių neparduotinai rizikai (84).

| (88) | Komisija pažymi, jog Komunikate dėl eksporto kredito nustatyta, kad tuo atveju, jeigu valstybės narės nori subsidijuoti savo neparduotinos rizikos draudimą, jos turi atitinkamai atskirti apskaitą ir užtikrinti, kad parduotinai rizikai neatitektų jokia pagalba. Šiuo atveju nė viena iš SACE priemonių nebuvo konkrečiai skirta su neparduotina rizika susijusiai nedidelės apimties veiklai remti. Italija nemini norėjusi pagalbos neparduotinos rizikos draudimui ir mano, kad visos šios priemonės buvo skirtos visai SACE BT (o ne konkrečios vienos rūšies veiklai) ir rinkos sąlygomis. Italija neprieštarauja tam, kad visos šios priemonės būtų išnagrinėtos pagal REIP kriterijų, kad būtų nustatyta, ar suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(88)

Komisija pažymi, jog Komunikate dėl eksporto kredito nustatyta, kad tuo atveju, jeigu valstybės narės nori subsidijuoti savo neparduotinos rizikos draudimą, jos turi atitinkamai atskirti apskaitą ir užtikrinti, kad parduotinai rizikai neatitektų jokia pagalba. Šiuo atveju nė viena iš SACE priemonių nebuvo konkrečiai skirta su neparduotina rizika susijusiai nedidelės apimties veiklai remti. Italija nemini norėjusi pagalbos neparduotinos rizikos draudimui ir mano, kad visos šios priemonės buvo skirtos visai SACE BT (o ne konkrečios vienos rūšies veiklai) ir rinkos sąlygomis. Italija neprieštarauja tam, kad visos šios priemonės būtų išnagrinėtos pagal REIP kriterijų, kad būtų nustatyta, ar suteiktas pranašumas.

| (89) | Todėl Komisija su Italija ir SACE sutinka, kad sprendimo pradėti procedūrą 4.1.1 ir 4.1.2 skirsniuose nurodytos išimtys šiuo atveju netaikomos. Taigi remiantis šiais atmetimo kriterijais neatmestina, kad šios keturios priemonės (jų dalis) gali būti pagalba. Visas SACE BT skirtas 105,8 mln. EUR kapitalas (pirmoji priemonė) ir visos kitos priemonės gali būti pagalba ir turi būti įvertintos. |
| --- | --- |

(89)

Todėl Komisija su Italija ir SACE sutinka, kad sprendimo pradėti procedūrą 4.1.1 ir 4.1.2 skirsniuose nurodytos išimtys šiuo atveju netaikomos. Taigi remiantis šiais atmetimo kriterijais neatmestina, kad šios keturios priemonės (jų dalis) gali būti pagalba. Visas SACE BT skirtas 105,8 mln. EUR kapitalas (pirmoji priemonė) ir visos kitos priemonės gali būti pagalba ir turi būti įvertintos.

V.1.1.   Pranašumo buvimas

V.1.1.1.   Bendrieji pranašumo buvimo vertinimo principai

| (90) | Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą 80–82 konstatuojamosiose dalyse, pagal nusistovėjusią teismo praktiką siekiant nustatyti, ar kapitalo injekcija suteikiamas konkurencinis pranašumas, būtina įvertinti, ar rinkos ekonomikoje privatus investuotojas būtų investavęs tokio pat dydžio kapitalą (85) panašiomis aplinkybėmis ir atsižvelgęs visų pirma į investavimo metu prieinamą informaciją bei numatomus pokyčius (86). |
| --- | --- |

(90)

Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą 80–82 konstatuojamosiose dalyse, pagal nusistovėjusią teismo praktiką siekiant nustatyti, ar kapitalo injekcija suteikiamas konkurencinis pranašumas, būtina įvertinti, ar rinkos ekonomikoje privatus investuotojas būtų investavęs tokio pat dydžio kapitalą (85) panašiomis aplinkybėmis ir atsižvelgęs visų pirma į investavimo metu prieinamą informaciją bei numatomus pokyčius (86).

| (91) | REIP – tai kriterijus, kuris turėtų būti taikomas
  ex ante
  , t. y. turėtų būti nustatyta, ar tuo metu, kai investicija buvo planuota, privatų investuotoją rinkos ekonomikoje būtų pavykę įtikinti įnešti tokį kapitalą. Rinkos investuotojas tinkamai atsižvelgtų į riziką, susijusią su investicija, ir iš rizikingesnių investicijų reikalautų didesnio pelningumo. Esamą reguliavimo sistemą, pvz., finansinių paslaugų sektoriuje, jis vertintų kaip apribojimą. Jeigu dėl konkrečių reguliavimo reikalavimų minimaliam kapitalui, likvidumui ir pan. investicija būtų nepelninga, rinkos ekonomikos investuotojas neatliktų tokios investicijos, kuri, nors ir atitiktų reguliavimo reikalavimus, neužtikrintų tinkamo pelningumo lygio. |
| --- | --- |

(91)

REIP – tai kriterijus, kuris turėtų būti taikomas
  ex ante
  , t. y. turėtų būti nustatyta, ar tuo metu, kai investicija buvo planuota, privatų investuotoją rinkos ekonomikoje būtų pavykę įtikinti įnešti tokį kapitalą. Rinkos investuotojas tinkamai atsižvelgtų į riziką, susijusią su investicija, ir iš rizikingesnių investicijų reikalautų didesnio pelningumo. Esamą reguliavimo sistemą, pvz., finansinių paslaugų sektoriuje, jis vertintų kaip apribojimą. Jeigu dėl konkrečių reguliavimo reikalavimų minimaliam kapitalui, likvidumui ir pan. investicija būtų nepelninga, rinkos ekonomikos investuotojas neatliktų tokios investicijos, kuri, nors ir atitiktų reguliavimo reikalavimus, neužtikrintų tinkamo pelningumo lygio.

| (92) | Privataus investuotojo netenkina vien tai, kad dėl investicijos jis nepatiria nuostolių ar kad iš jos gauna tik nedidelį pelną. Rinkos ekonomikos investuotojas pagal jo interesus atitinkančias aplinkybes stengsis kuo labiau padidinti savo turto grąžą, net ir tuo atveju, kai investuoja į įmonę, kurioje jau valdo akcijų paketą (87). Nors vidutinė grąža sektoriuje yra tik vienas iš Komisijos vertintinų elementų, apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, apskaičiuodamas tinkamą atlygį, iš esmės reikalautų, kad minimali investicijos grąža būtų bent lygi vidutiniam pelningumui atitinkamame sektoriuje (88). |
| --- | --- |

(92)

Privataus investuotojo netenkina vien tai, kad dėl investicijos jis nepatiria nuostolių ar kad iš jos gauna tik nedidelį pelną. Rinkos ekonomikos investuotojas pagal jo interesus atitinkančias aplinkybes stengsis kuo labiau padidinti savo turto grąžą, net ir tuo atveju, kai investuoja į įmonę, kurioje jau valdo akcijų paketą (87). Nors vidutinė grąža sektoriuje yra tik vienas iš Komisijos vertintinų elementų, apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, apskaičiuodamas tinkamą atlygį, iš esmės reikalautų, kad minimali investicijos grąža būtų bent lygi vidutiniam pelningumui atitinkamame sektoriuje (88).

| (93) | Pagal naujausią teismo praktiką (89) valstybė narė, kuri remiasi atitiktimi REIP, esant abejonių, privalo nedviprasmiškai ir remdamasi objektyvia ir patikrinama informacija įrodyti, kad įgyvendintos priemonės valstybė ėmėsi veikdama kaip akcininkė, t. y. kad ji veikė rinkos sąlygomis. Šiuo aspektu jai gali reikėti pateikti įrodymus, iš kurių būtų matyti, kad šis sprendimas buvo pagrįstas ekonominiais vertinimais, kurie šiomis aplinkybėmis būtų panašūs į racionalaus privataus investuotojo, kurio padėtis labai panaši į šios valstybės narės padėtį, vertinimus, kuriuos, prieš atlikdamas tą investiciją, jis būtų atlikęs būsimam tos investicijos pelningumui nustatyti. Taikant privataus investuotojo kriterijų, kaip įrodymas svarbi tik informacija, turėta priimant sprendimą investuoti, ir tuomet numatyti pokyčiai. Tai yra būtent tais atvejais, kaip šioje byloje, kai Komisija siekia nustatyti, ar investicija, apie kurią jai nebuvo pranešta ir kurią, Komisijai atliekant savo vertinimą, atitinkama valstybė narė jau yra atlikusi, yra susijusi su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(93)

Pagal naujausią teismo praktiką (89) valstybė narė, kuri remiasi atitiktimi REIP, esant abejonių, privalo nedviprasmiškai ir remdamasi objektyvia ir patikrinama informacija įrodyti, kad įgyvendintos priemonės valstybė ėmėsi veikdama kaip akcininkė, t. y. kad ji veikė rinkos sąlygomis. Šiuo aspektu jai gali reikėti pateikti įrodymus, iš kurių būtų matyti, kad šis sprendimas buvo pagrįstas ekonominiais vertinimais, kurie šiomis aplinkybėmis būtų panašūs į racionalaus privataus investuotojo, kurio padėtis labai panaši į šios valstybės narės padėtį, vertinimus, kuriuos, prieš atlikdamas tą investiciją, jis būtų atlikęs būsimam tos investicijos pelningumui nustatyti. Taikant privataus investuotojo kriterijų, kaip įrodymas svarbi tik informacija, turėta priimant sprendimą investuoti, ir tuomet numatyti pokyčiai. Tai yra būtent tais atvejais, kaip šioje byloje, kai Komisija siekia nustatyti, ar investicija, apie kurią jai nebuvo pranešta ir kurią, Komisijai atliekant savo vertinimą, atitinkama valstybė narė jau yra atlikusi, yra susijusi su valstybės pagalba.

| (94) | Atlikdama savąjį atitikties REIP vertinimą, Komisija turi atlikti bendrą vertinimą, atsižvelgdama, be atitinkamos valstybės narės pateiktų įrodymų, į visus kitus svarbius įrodymus, pagal kuriuos ji galėtų nustatyti, ar nagrinėjamos priemonės valstybė narė ėmėsi kaip akcininkė, t. y. kaip rinkos ekonomikos investuotojas, ar kaip valdžios institucija. Visų pirma šiuo aspektu yra reikšmingi tos priemonės pobūdis ir dalykas, jos kontekstas, siekiamas tikslas ir tai priemonei taikomos taisyklės (90). |
| --- | --- |

(94)

Atlikdama savąjį atitikties REIP vertinimą, Komisija turi atlikti bendrą vertinimą, atsižvelgdama, be atitinkamos valstybės narės pateiktų įrodymų, į visus kitus svarbius įrodymus, pagal kuriuos ji galėtų nustatyti, ar nagrinėjamos priemonės valstybė narė ėmėsi kaip akcininkė, t. y. kaip rinkos ekonomikos investuotojas, ar kaip valdžios institucija. Visų pirma šiuo aspektu yra reikšmingi tos priemonės pobūdis ir dalykas, jos kontekstas, siekiamas tikslas ir tai priemonei taikomos taisyklės (90).

V.1.1.2.   Pranašumo buvimas. Pirmoji priemonė

| (95) | Sprendimo pradėti procedūrą 95 ir 96 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejones, ar pirmoji priemonė atitinka REIP. Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad reikia nustatyti tikėtino investicijos pelningumo pagal verslo planą parametrą. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismo praktiką (91) patronuojančioji įmonė SACE – kaip panašiomis aplinkybėmis būtų padaręs rinkos investuotojas – galėjo pasirinkti neskirti kapitalo ir panaudoti jį kitai savo veiklai arba kaip dividendus grąžinti valstybei. |
| --- | --- |

(95)

Sprendimo pradėti procedūrą 95 ir 96 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejones, ar pirmoji priemonė atitinka REIP. Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad reikia nustatyti tikėtino investicijos pelningumo pagal verslo planą parametrą. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismo praktiką (91) patronuojančioji įmonė SACE – kaip panašiomis aplinkybėmis būtų padaręs rinkos investuotojas – galėjo pasirinkti neskirti kapitalo ir panaudoti jį kitai savo veiklai arba kaip dividendus grąžinti valstybei.

| (96) | Verta pažymėti, kad SACE laikotarpiu nuo tos dienos, kai atitinkama neparduotina rizika automatiškai tapo parduotina (2004 m. gegužės 1 d.), iki SACE BT įsteigimo (2004 m. gegužės 27 d.) parduotiną riziką apskaitė atskirai (žr. 1 lentelę, pateiktą po sprendimo pradėti procedūrą 19 konstatuojamosios dalies). Tačiau iš nustatytos atskiros sąskaitos SACE BT nebuvo perduota jokio turto, įsipareigojimų ar sutarčių (atskirai apskaitytos su parduotina rizika susijusios sutartys arba pasibaigė pasibaigus draudimo sutarčių galiojimo terminui, arba buvo nutrauktos; atitinkama parduotina rizika buvo laipsniškai padengta SACE BT pagal naujas draudimo sutartis (92)). SACE BT veikla buvo pradėta iš naujo. |
| --- | --- |

(96)

Verta pažymėti, kad SACE laikotarpiu nuo tos dienos, kai atitinkama neparduotina rizika automatiškai tapo parduotina (2004 m. gegužės 1 d.), iki SACE BT įsteigimo (2004 m. gegužės 27 d.) parduotiną riziką apskaitė atskirai (žr. 1 lentelę, pateiktą po sprendimo pradėti procedūrą 19 konstatuojamosios dalies). Tačiau iš nustatytos atskiros sąskaitos SACE BT nebuvo perduota jokio turto, įsipareigojimų ar sutarčių (atskirai apskaitytos su parduotina rizika susijusios sutartys arba pasibaigė pasibaigus draudimo sutarčių galiojimo terminui, arba buvo nutrauktos; atitinkama parduotina rizika buvo laipsniškai padengta SACE BT pagal naujas draudimo sutartis (92)). SACE BT veikla buvo pradėta iš naujo.

| (97) | Be to, reikia pažymėti, kad SACE BT buvo įsteigta tam, kad daugiausia dėmesio skirtų naujai veiklai, kurios SACE anksčiau nevykdė. Jau 2003 m. pabaigoje, t. y. prieš SACE BT įsteigimą ir pradinio kapitalo jai suteikimą, SACE kreipėsi į išorės ekspertus, kad patvirtintų ir dar išsamiau apibrėžtų SACE nustatytas verslo galimybes įžengti į parduotinos rizikos segmentą. Pagrindinės galimybės buvo nustatytos tuose rinkos segmentuose, kuriuose tuo metu dar neveikė stambūs kredito draudimo rinkos dalyviai, t. y. kredito draudimo Italijoje teikimas vidaus kreditams ir Italijos eksportuojančių įmonių, daugiausia MVĮ, eksporto kredito draudimas, susijęs su parduotinos rizikos šalimis. |
| --- | --- |

(97)

Be to, reikia pažymėti, kad SACE BT buvo įsteigta tam, kad daugiausia dėmesio skirtų naujai veiklai, kurios SACE anksčiau nevykdė. Jau 2003 m. pabaigoje, t. y. prieš SACE BT įsteigimą ir pradinio kapitalo jai suteikimą, SACE kreipėsi į išorės ekspertus, kad patvirtintų ir dar išsamiau apibrėžtų SACE nustatytas verslo galimybes įžengti į parduotinos rizikos segmentą. Pagrindinės galimybės buvo nustatytos tuose rinkos segmentuose, kuriuose tuo metu dar neveikė stambūs kredito draudimo rinkos dalyviai, t. y. kredito draudimo Italijoje teikimas vidaus kreditams ir Italijos eksportuojančių įmonių, daugiausia MVĮ, eksporto kredito draudimas, susijęs su parduotinos rizikos šalimis.

| (98) | Be to, SACE BT verslo planas buvo pagrįstas rinkos lyginamąja analize ir naujos įmonės struktūros sukūrimu, o ne kokios nors buvusios veiklos tęsimu. Kitaip tariant, jis buvo ne pagrįstas esamais veiklos rezultatais (ar buvusios veiklos reorganizavimu), o sudarytas iš naujo. |
| --- | --- |

(98)

Be to, SACE BT verslo planas buvo pagrįstas rinkos lyginamąja analize ir naujos įmonės struktūros sukūrimu, o ne kokios nors buvusios veiklos tęsimu. Kitaip tariant, jis buvo ne pagrįstas esamais veiklos rezultatais (ar buvusios veiklos reorganizavimu), o sudarytas iš naujo.

| (99) | Taigi SACE BT netęsia veiklos, kuri anksčiau buvo vykdyta SACE struktūroje; ši įmonė atsirado priėmus sprendimą įsteigti naują įmonę ir vystyti ekonominę veiklą, kuri SACE struktūroje nebuvo vykdyta. |
| --- | --- |

(99)

Taigi SACE BT netęsia veiklos, kuri anksčiau buvo vykdyta SACE struktūroje; ši įmonė atsirado priėmus sprendimą įsteigti naują įmonę ir vystyti ekonominę veiklą, kuri SACE struktūroje nebuvo vykdyta.

| (100) | Taigi galima daryti išvadą, kad, remdamasi faktine informacija, kurią Italija ir SACE pateikė vykstant oficialaus tyrimo procedūrai, Komisija gali daryti išvadą, jog SACE BT buvo sukurta kaip naujai įsteigta įmonė ir ne vien tam, kad tęstų SACE struktūroje jau vykdytą veiklą. |
| --- | --- |

(100)

Taigi galima daryti išvadą, kad, remdamasi faktine informacija, kurią Italija ir SACE pateikė vykstant oficialaus tyrimo procedūrai, Komisija gali daryti išvadą, jog SACE BT buvo sukurta kaip naujai įsteigta įmonė ir ne vien tam, kad tęstų SACE struktūroje jau vykdytą veiklą.

| (101) | Komisija mano, kad į naujai įsteigtai įmonei parengtą verslo planą turėtų būti įtraukta nuodugni veiklos galimybių rinkoje, kurioje ta naujai įsteigta įmonė ketina veikti, ir galimos grąžos, kuri būtų užtikrinta, analizė, kuri turėtų rodyti, kad tikėtinas pelningumas yra pakankamas ir pradinė investicija apsimokėtų. |
| --- | --- |

(101)

Komisija mano, kad į naujai įsteigtai įmonei parengtą verslo planą turėtų būti įtraukta nuodugni veiklos galimybių rinkoje, kurioje ta naujai įsteigta įmonė ketina veikti, ir galimos grąžos, kuri būtų užtikrinta, analizė, kuri turėtų rodyti, kad tikėtinas pelningumas yra pakankamas ir pradinė investicija apsimokėtų.

| (102) | Tačiau gali būti tam tikras netikrumas, taigi ir tam tikros galimybės patikslinti veiklos mastą ir patobulinti finansines prognozes. Taip visų pirma gali būti pradiniais įmonės veiklos metais. Iš esmės naujai įsteigtos įmonės nėra sukaupusios finansinių rezultatų, kuriais būtų galima pagrįsti vertinimą. Taigi investuotojui reikia sukurti tvarką, kurią taikant įmonė būtų įvertinta remiantis panašiomis įmonėmis (lyginamoji analizė) ir finansinėmis projekcijomis. Naujoms įmonėms gali prireikti laiko, kol jos pradės gauti pelną, todėl vertinant naujai įsteigtas įmones svarbiausia sutelkti dėmesį į veiklą, kuri ateityje leistų gauti tinkamą pelną. |
| --- | --- |

(102)

Tačiau gali būti tam tikras netikrumas, taigi ir tam tikros galimybės patikslinti veiklos mastą ir patobulinti finansines prognozes. Taip visų pirma gali būti pradiniais įmonės veiklos metais. Iš esmės naujai įsteigtos įmonės nėra sukaupusios finansinių rezultatų, kuriais būtų galima pagrįsti vertinimą. Taigi investuotojui reikia sukurti tvarką, kurią taikant įmonė būtų įvertinta remiantis panašiomis įmonėmis (lyginamoji analizė) ir finansinėmis projekcijomis. Naujoms įmonėms gali prireikti laiko, kol jos pradės gauti pelną, todėl vertinant naujai įsteigtas įmones svarbiausia sutelkti dėmesį į veiklą, kuri ateityje leistų gauti tinkamą pelną.

| (103) | Yra pakankamai faktinės informacijos, patvirtinančios, kad prieš nuspręsdama sukurti SACE BT ir skirti jai pradinį kapitalą SACE atliko rinkos, kurioje SACE BT veiktų, analizę. Pradinės diskusijos vyko 2003 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 3 d. SACE (93) valdybos posėdžiuose, kuriuose buvo pristatyti išankstiniai verslo plano dėl SACE veiklos plėtros 2004–2006 m. elementai (94). 2003 m. lapkričio 21 d. posėdyje SACE valdyba, remdamasi išorės konsultanto ir SACE parengtu tyrimu, aptarė naujas plėtros kryptis ir galimybę veikti trumpalaikio kredito draudimo rinkoje EBPO šalyse. Valdyba nusprendė, kad ištekliai, investicijos ir tikslai, susiję su parduotina rizika, bus apibrėžti remiantis galimybių studija (95). |
| --- | --- |

(103)

Yra pakankamai faktinės informacijos, patvirtinančios, kad prieš nuspręsdama sukurti SACE BT ir skirti jai pradinį kapitalą SACE atliko rinkos, kurioje SACE BT veiktų, analizę. Pradinės diskusijos vyko 2003 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 3 d. SACE (93) valdybos posėdžiuose, kuriuose buvo pristatyti išankstiniai verslo plano dėl SACE veiklos plėtros 2004–2006 m. elementai (94). 2003 m. lapkričio 21 d. posėdyje SACE valdyba, remdamasi išorės konsultanto ir SACE parengtu tyrimu, aptarė naujas plėtros kryptis ir galimybę veikti trumpalaikio kredito draudimo rinkoje EBPO šalyse. Valdyba nusprendė, kad ištekliai, investicijos ir tikslai, susiję su parduotina rizika, bus apibrėžti remiantis galimybių studija (95).

| (104) | Taigi sudaryti verslo planą buvo paprašyta autoritetingo išorės konsultanto. Konsultantui buvo pavesta, be kita ko, nustatyti galimybes, ypač susijusias su trumpalaike rizika EBPO šalyse (kurių rinkos dydis, SACE vertinimu, sudarė 2,5–5 mlrd. EUR (96)), ir apibrėžti naujos bendrovės veiklos sąlygas. |
| --- | --- |

(104)

Taigi sudaryti verslo planą buvo paprašyta autoritetingo išorės konsultanto. Konsultantui buvo pavesta, be kita ko, nustatyti galimybes, ypač susijusias su trumpalaike rizika EBPO šalyse (kurių rinkos dydis, SACE vertinimu, sudarė 2,5–5 mlrd. EUR (96)), ir apibrėžti naujos bendrovės veiklos sąlygas.

| (105) | 2003 m. gruodžio 17 d. kvietime dalyvauti konkurse buvo aiškiai nustatyta, kad naujai įsteigta įmonė negalės kliautis jokia valstybės parama – nei tiesiogiai (finansinė parama), nei netiesiogiai (naudojant išteklius, skirtus neparduotinos rizikos draudimui) (97). |
| --- | --- |

(105)

2003 m. gruodžio 17 d. kvietime dalyvauti konkurse buvo aiškiai nustatyta, kad naujai įsteigta įmonė negalės kliautis jokia valstybės parama – nei tiesiogiai (finansinė parama), nei netiesiogiai (naudojant išteklius, skirtus neparduotinos rizikos draudimui) (97).

| (106) | 2004 m. gegužės 18 d. parengtame pradiniame verslo plane buvo pateikta rinkos praktikos (daugiausia pagrindinių rinkos dalyvių) lyginamoji analizė (98) pagal tikėtiną kainodarą, išlaidas išmokoms ir kitus sąnaudų rodiklius ir kita išsami informacija apie tai, kaip įsteigti įmonę ir vykdyti jos veiklą pagal rinkos praktiką. Tai galėtų būti tvirtas pagrindas naujai įsteigtai įmonei užtikrinti, kad jos veikla atitiktų rinkos praktiką. |
| --- | --- |

(106)

2004 m. gegužės 18 d. parengtame pradiniame verslo plane buvo pateikta rinkos praktikos (daugiausia pagrindinių rinkos dalyvių) lyginamoji analizė (98) pagal tikėtiną kainodarą, išlaidas išmokoms ir kitus sąnaudų rodiklius ir kita išsami informacija apie tai, kaip įsteigti įmonę ir vykdyti jos veiklą pagal rinkos praktiką. Tai galėtų būti tvirtas pagrindas naujai įsteigtai įmonei užtikrinti, kad jos veikla atitiktų rinkos praktiką.

| (107) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad procesas ir veiksmai, kurių ėmėsi SACE prieš priimdama sprendimą investuoti į SACE BT pradinį kapitalą, buvo panašūs į rinkos praktiką panašiomis aplinkybėmis. Visų pirma prieš priimdama sprendimą dėl šios investicijos SACE paprašė išorės patarėjo parengti galimybių studiją, o prieš atlikdama investiciją ji kruopščiai įvertino ir nustatė reikšmingas galimybes plėsti veiklą Italijos kredito draudimo rinkoje, taip pat toliau plėstis į Vidurio ir Rytų Europos rinkas arba į kitų su kredito draudimu susijusių paslaugų segmentus. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad procesas ir veiksmai, kurių ėmėsi SACE prieš priimdama sprendimą investuoti į SACE BT pradinį kapitalą, buvo panašūs į rinkos praktiką panašiomis aplinkybėmis. Visų pirma prieš priimdama sprendimą dėl šios investicijos SACE paprašė išorės patarėjo parengti galimybių studiją, o prieš atlikdama investiciją ji kruopščiai įvertino ir nustatė reikšmingas galimybes plėsti veiklą Italijos kredito draudimo rinkoje, taip pat toliau plėstis į Vidurio ir Rytų Europos rinkas arba į kitų su kredito draudimu susijusių paslaugų segmentus.

| (108) | Dėl riboto pradiniame verslo plane pateiktų finansinių projekcijų laikotarpio (t. y. tik ketverių metų, 2005–2008 m.) ir nedidelio pelningumo, galimo to laikotarpio pabaigoje, Komisija pažymi, jog lėmė tai, kad kai kuriuos iš pagrindinių elementų vis dar reikėjo patobulinti, todėl į planą buvo įtrauktos tik su kai kuria numatoma veikla susijusios finansinės projekcijos (pirmasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(108)

Dėl riboto pradiniame verslo plane pateiktų finansinių projekcijų laikotarpio (t. y. tik ketverių metų, 2005–2008 m.) ir nedidelio pelningumo, galimo to laikotarpio pabaigoje, Komisija pažymi, jog lėmė tai, kad kai kuriuos iš pagrindinių elementų vis dar reikėjo patobulinti, todėl į planą buvo įtrauktos tik su kai kuria numatoma veikla susijusios finansinės projekcijos (pirmasis ramstis, žr. 48 konstatuojamąją dalį).

| (109) | Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad patikslintame verslo plane – SACE valdyba jį oficialiai patvirtino praėjus vos mėnesiui nuo SACE BT veiklos pradžios – buvo pakeistos kai kurios pradinės prielaidos, vienais metais, t. y. iki 2009 m., pratęstas finansinių projekcijų laikotarpis ir atskirai natūraliai augančiam kredito draudimo verslui (pirmasis ramstis) (apytikriai apskaičiuota, kad jam būtinas 40,3 mln. EUR kapitalas, susijęs su prognozuojamomis įmokomis) pateikti būtino kapitalo ir jo grąžos įverčiai. Prognozuota, kad 2009 m. šio kapitalo grąža sudarys 4,8 mln. EUR, o tikėtina vidutinio nuosavo kapitalo grąža bus 12,1 %). Pridedamoje pažymoje valdybai buvo aiškiai kalbama apie verslo plėtrą žengiant į laidavimo rinką ir apie raidos scenarijaus apibrėžimą atsižvelgiant į kitas išorės augimo galimybes žengiant į sektorius, kuriuose būtų sinergijos su SACE BT kredito draudimo veikla galimybių, kad visos kapitalo investicijos į SACE grąža būtų suderinta su lyginamaisiais rinkos standartais. Dokumente buvo pažymėta, kad ši analizė turi būti papildomai išplėtota reguliavimo tikslais rengiant verslo planą su perskaičiuotais rodikliais (jo parengto laukta 2005 m. vasario ar kovo mėn.). |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad patikslintame verslo plane – SACE valdyba jį oficialiai patvirtino praėjus vos mėnesiui nuo SACE BT veiklos pradžios – buvo pakeistos kai kurios pradinės prielaidos, vienais metais, t. y. iki 2009 m., pratęstas finansinių projekcijų laikotarpis ir atskirai natūraliai augančiam kredito draudimo verslui (pirmasis ramstis) (apytikriai apskaičiuota, kad jam būtinas 40,3 mln. EUR kapitalas, susijęs su prognozuojamomis įmokomis) pateikti būtino kapitalo ir jo grąžos įverčiai. Prognozuota, kad 2009 m. šio kapitalo grąža sudarys 4,8 mln. EUR, o tikėtina vidutinio nuosavo kapitalo grąža bus 12,1 %). Pridedamoje pažymoje valdybai buvo aiškiai kalbama apie verslo plėtrą žengiant į laidavimo rinką ir apie raidos scenarijaus apibrėžimą atsižvelgiant į kitas išorės augimo galimybes žengiant į sektorius, kuriuose būtų sinergijos su SACE BT kredito draudimo veikla galimybių, kad visos kapitalo investicijos į SACE grąža būtų suderinta su lyginamaisiais rinkos standartais. Dokumente buvo pažymėta, kad ši analizė turi būti papildomai išplėtota reguliavimo tikslais rengiant verslo planą su perskaičiuotais rodikliais (jo parengto laukta 2005 m. vasario ar kovo mėn.).

| (110) | Italija ir SACE taip pat pateikė dokumentus, iš kurių matyti, kad planas buvo nuolat peržiūrimas. Tai parodo, kad vadovybė iš tiesų laikėsi šio plano ir jį naudojo ir kad jis buvo reguliariai atnaujinamas remiantis nauja informacija. Ši praktika, regis, panaši į tai, kas, kaip tikimasi, turi būti padaryta naujai įsteigtos įmonės atveju, kai būsimo pelningumo įvertinimas yra neaiškus ir, naujai įsteigtai įmonei pradėjus veiklą, turi būti tikslinamas. |
| --- | --- |

(110)

Italija ir SACE taip pat pateikė dokumentus, iš kurių matyti, kad planas buvo nuolat peržiūrimas. Tai parodo, kad vadovybė iš tiesų laikėsi šio plano ir jį naudojo ir kad jis buvo reguliariai atnaujinamas remiantis nauja informacija. Ši praktika, regis, panaši į tai, kas, kaip tikimasi, turi būti padaryta naujai įsteigtos įmonės atveju, kai būsimo pelningumo įvertinimas yra neaiškus ir, naujai įsteigtai įmonei pradėjus veiklą, turi būti tikslinamas.

| (111) | Dėl kitų verslo ramsčių, t. y. SACE BT veiklos plėtros įgyvendinant įsigijimus (toliau – augimo užsienyje strategija), Komisija pažymi, kad galimybes kituose rinkos segmentuose, kurios užtikrintų didelę sinergiją su įmonės pagrindine kredito draudimo veikla (įskaitant galimus įsigijimo objektus), įmonė, padedama autoritetingo išorės patarėjo, nustatė ankstyvajame etape (žr. 113 konstatuojamąją dalį). Vakarų Europos rinka yra koncentruota, todėl SACE nagrinėjo galimybes plėstis Vidurio ir Rytų Europos rinkose, kuriose trys didieji kredito draudimo rinkos dalyviai tuomet veikė kur kas mažesniu mastu nei Vakarų Europoje. |
| --- | --- |

(111)

Dėl kitų verslo ramsčių, t. y. SACE BT veiklos plėtros įgyvendinant įsigijimus (toliau – augimo užsienyje strategija), Komisija pažymi, kad galimybes kituose rinkos segmentuose, kurios užtikrintų didelę sinergiją su įmonės pagrindine kredito draudimo veikla (įskaitant galimus įsigijimo objektus), įmonė, padedama autoritetingo išorės patarėjo, nustatė ankstyvajame etape (žr. 113 konstatuojamąją dalį). Vakarų Europos rinka yra koncentruota, todėl SACE nagrinėjo galimybes plėstis Vidurio ir Rytų Europos rinkose, kuriose trys didieji kredito draudimo rinkos dalyviai tuomet veikė kur kas mažesniu mastu nei Vakarų Europoje.

| (112) | Komisija pažymi, kad nors SACE BT gautas kapitalas buvo didesnis nei reikalingas natūraliam jos kredito draudimo verslo augimui (pirmasis ramstis), Italija ir SACE pateikė dokumentus, iš kurių matyti, kad nacionalinę ir tarptautinę SACE BT plėtrą (atitinkamai antrasis ir trečiasis ramsčiai) SACE svarstė ir nagrinėjo dar prieš SACE BT įsteigimą 2004 m. gegužės 27 d. |
| --- | --- |

(112)

Komisija pažymi, kad nors SACE BT gautas kapitalas buvo didesnis nei reikalingas natūraliam jos kredito draudimo verslo augimui (pirmasis ramstis), Italija ir SACE pateikė dokumentus, iš kurių matyti, kad nacionalinę ir tarptautinę SACE BT plėtrą (atitinkamai antrasis ir trečiasis ramsčiai) SACE svarstė ir nagrinėjo dar prieš SACE BT įsteigimą 2004 m. gegužės 27 d.

| (113) | Visų pirma į antrąjį ir trečiąjį ramsčius buvo atsižvelgta 2003 m. gruodžio 17 d. rašte (žr. 52 ir 53 konstatuojamąsias dalis), kuriame išorės konsultanto buvo paprašyta įvertinti savaiminį SACE augimą ir taip pat išnagrinėti bendradarbiavimą su kitais – Italijos arba užsienio – ekonominės veiklos vykdytojais (kaip antai bendradarbiavimą su vienu iš didžiausių rinkos dalyvių, bendradarbiavimą su antriniu dalyviu (pvz., CESCE Ispanijoje, OND Belgijoje) ir bendradarbiavimą su Italijos dalyviu, veikiančiu kitame rinkos segmente arba kitame finansų sektoriuje. Be to, 2004 m. kovo mėn. išorės konsultantas jau buvo pateikęs papildomas analizes, susijusias su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje (verslo plano priedai). Taigi, nors tuo metu, kai buvo suteikta pirmoji priemonė, nebuvo parengta jokių tikslių finansinių projekcijų dėl tikėtino plėtros į kitų paslaugų segmentus Italijoje ir kitose geografinėse rinkose įgyvendinant įsigijimus pelningumo, SACE jau turėjo autoritetingo išorės konsultanto parengtą analizę, kuria remiantis galėtų ateityje nustatyti galimus įsigijimo objektus. |
| --- | --- |

(113)

Visų pirma į antrąjį ir trečiąjį ramsčius buvo atsižvelgta 2003 m. gruodžio 17 d. rašte (žr. 52 ir 53 konstatuojamąsias dalis), kuriame išorės konsultanto buvo paprašyta įvertinti savaiminį SACE augimą ir taip pat išnagrinėti bendradarbiavimą su kitais – Italijos arba užsienio – ekonominės veiklos vykdytojais (kaip antai bendradarbiavimą su vienu iš didžiausių rinkos dalyvių, bendradarbiavimą su antriniu dalyviu (pvz., CESCE Ispanijoje, OND Belgijoje) ir bendradarbiavimą su Italijos dalyviu, veikiančiu kitame rinkos segmente arba kitame finansų sektoriuje. Be to, 2004 m. kovo mėn. išorės konsultantas jau buvo pateikęs papildomas analizes, susijusias su Italijos komercinės informacijos rinka, Italijos skolų išieškojimo rinka ir jos pagrindiniais dalyviais ir su kredito draudimo rinka Vidurio ir Rytų Europoje (verslo plano priedai). Taigi, nors tuo metu, kai buvo suteikta pirmoji priemonė, nebuvo parengta jokių tikslių finansinių projekcijų dėl tikėtino plėtros į kitų paslaugų segmentus Italijoje ir kitose geografinėse rinkose įgyvendinant įsigijimus pelningumo, SACE jau turėjo autoritetingo išorės konsultanto parengtą analizę, kuria remiantis galėtų ateityje nustatyti galimus įsigijimo objektus.

| (114) | Komisija pripažįsta, kad galima pagrįstai tikėtis tolesnės mažesnių rinkos dalyvių konsolidacijos, taip pat galimo kredito draudikų Vidurio ir Rytų Europoje privatizavimo. Ji taip pat supranta, kad nors šis procesas kartotinis, SACE yra sunku pinigine išraiška tiksliai įvertinti kapitalo sumą, kuri būtų išleista šiems būsimiems įsigijimams, ir grąžą, kurią duotų tokios įmonės, kol galimo įsigijimo objekto savininkas nėra sutikęs jį parduoti ir nėra įvertinta tikėtina tokių galimų įsigijimo objektų grąža. |
| --- | --- |

(114)

Komisija pripažįsta, kad galima pagrįstai tikėtis tolesnės mažesnių rinkos dalyvių konsolidacijos, taip pat galimo kredito draudikų Vidurio ir Rytų Europoje privatizavimo. Ji taip pat supranta, kad nors šis procesas kartotinis, SACE yra sunku pinigine išraiška tiksliai įvertinti kapitalo sumą, kuri būtų išleista šiems būsimiems įsigijimams, ir grąžą, kurią duotų tokios įmonės, kol galimo įsigijimo objekto savininkas nėra sutikęs jį parduoti ir nėra įvertinta tikėtina tokių galimų įsigijimo objektų grąža.

| (115) | Atsižvelgdama į SACE svarstymus prieš atliekant investiciją, taip pat į išsamią analizę, kurios buvo paprašyta iš autoritetingo išorės patarėjo, preliminariai nustačiusio galimus įsigijimo objektus, Komisija gali sutikti su Italijos ir SACE teiginiu, kad SACE, investuodama į SACE BT kapitalą, atsižvelgė į įsigijimo planus, nors ir negalėjo apytikriai įvertinti jų pelningumo ar tikėtinos sinergijos, nes negalėjo susipažinti su tokių galimų įsigijimo objektų vidaus duomenimis ir nežinojo pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(115)

Atsižvelgdama į SACE svarstymus prieš atliekant investiciją, taip pat į išsamią analizę, kurios buvo paprašyta iš autoritetingo išorės patarėjo, preliminariai nustačiusio galimus įsigijimo objektus, Komisija gali sutikti su Italijos ir SACE teiginiu, kad SACE, investuodama į SACE BT kapitalą, atsižvelgė į įsigijimo planus, nors ir negalėjo apytikriai įvertinti jų pelningumo ar tikėtinos sinergijos, nes negalėjo susipažinti su tokių galimų įsigijimo objektų vidaus duomenimis ir nežinojo pardavimo kainos.

| (116) | Atsižvelgdama į didelio masto įsigijimų strategiją, kuri būdinga šiam sektoriui ir kurią įgyvendinti tikėjosi SACE, Komisija taip pat gali sutikti su Italijos ir SACE argumentu, kad kapitalas, kuris būtų panaudotas būsimuose įsigijimo sandoriuose, gali būti apytikriai panašus į investiciją į nuosavybės fondą. Iš tiesų, nuosavybės fonde vienintelė tikėtina grąžos norma gali būti apibrėžta pagal lyginamuosius rinkos standartus (šiuo atveju suderinant trijų didžiausių kredito draudimo rinkos dalyvių, kurie gerokai išsiplėtė įgyvendindami įsigijimus, reikalaujamą grąžos normą), o konkretesnis įvertinimas atliekamas prieš atliekant kiekvieną investiciją, tokiai galimybei atsiradus. Kol bus investuotas visas kapitalas, taip pat gali praeiti šiek tiek laiko. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgdama į didelio masto įsigijimų strategiją, kuri būdinga šiam sektoriui ir kurią įgyvendinti tikėjosi SACE, Komisija taip pat gali sutikti su Italijos ir SACE argumentu, kad kapitalas, kuris būtų panaudotas būsimuose įsigijimo sandoriuose, gali būti apytikriai panašus į investiciją į nuosavybės fondą. Iš tiesų, nuosavybės fonde vienintelė tikėtina grąžos norma gali būti apibrėžta pagal lyginamuosius rinkos standartus (šiuo atveju suderinant trijų didžiausių kredito draudimo rinkos dalyvių, kurie gerokai išsiplėtė įgyvendindami įsigijimus, reikalaujamą grąžos normą), o konkretesnis įvertinimas atliekamas prieš atliekant kiekvieną investiciją, tokiai galimybei atsiradus. Kol bus investuotas visas kapitalas, taip pat gali praeiti šiek tiek laiko.

| (117) | Dėl pelningumo iš įsigijimų Komisija pažymi, kad prieš atliekant įsigijimus buvo nuolat kreipiamasi dėl patarimų į išorės konsultantą. Kalbant apie Assedile, pasiūlyta kaina buvo mažesnė nei išorės konsultanto pasiūlytos vertinimo ribos (dėl pirmojo 70 % Assedile akcijų paketo įsigijimo) arba jas atitiko (svarstant bendrą 100 % Assedile akcijų įsigijimą) (99). Tačiau kalbant apie investiciją į KUP, 2007 m. atliktą kartu su SA Ducroire, sumokėta kaina 5 % viršijo konsultanto (Rothschild) nustatytą vertę. Kita vertus, suvokusi, kad KUP pelningumo negalima susigrąžinti, SACE BT gana greitai šią investiciją pardavė (100). 2009 m. vasario 29 d. SACE BT nuostolingai pardavė turėtą KUP kapitalo dalį įmonei SA Ducroire, kad kuo labiau sumažintų savo būsimus nuostolius (101). |
| --- | --- |

(117)

Dėl pelningumo iš įsigijimų Komisija pažymi, kad prieš atliekant įsigijimus buvo nuolat kreipiamasi dėl patarimų į išorės konsultantą. Kalbant apie Assedile, pasiūlyta kaina buvo mažesnė nei išorės konsultanto pasiūlytos vertinimo ribos (dėl pirmojo 70 % Assedile akcijų paketo įsigijimo) arba jas atitiko (svarstant bendrą 100 % Assedile akcijų įsigijimą) (99). Tačiau kalbant apie investiciją į KUP, 2007 m. atliktą kartu su SA Ducroire, sumokėta kaina 5 % viršijo konsultanto (Rothschild) nustatytą vertę. Kita vertus, suvokusi, kad KUP pelningumo negalima susigrąžinti, SACE BT gana greitai šią investiciją pardavė (100). 2009 m. vasario 29 d. SACE BT nuostolingai pardavė turėtą KUP kapitalo dalį įmonei SA Ducroire, kad kuo labiau sumažintų savo būsimus nuostolius (101).

| (118) | Komisija taip pat pažymi, kad SACE, kaip įmonė, veikianti ilgalaikio eksporto kredito draudimo srityje, turi tam tikrų žinių apie kredito draudimo rizikos rinką. Taigi nebuvo taip, kad ji investavo pati nieko neišmanydama apie šį sektorių. |
| --- | --- |

(118)

Komisija taip pat pažymi, kad SACE, kaip įmonė, veikianti ilgalaikio eksporto kredito draudimo srityje, turi tam tikrų žinių apie kredito draudimo rizikos rinką. Taigi nebuvo taip, kad ji investavo pati nieko neišmanydama apie šį sektorių.

| (119) | Apibendrindama Komisija pažymi, kad verslo planas buvo parengtas ex ante ir padedant autoritetingam išorės konsultantui, įvertinusiam naujas rinkos galimybes, kurios SACE buvo pristatytos prieš sukuriant SACE BT. Be to, investicija buvo aiškiai skirta naujai įsteigtai įmonei ir buvo paremta planu, kuris buvo pagrįstas išsamia lyginamąja rinkos praktikos analize, visų pirma sąnaudų ir kainodaros požiūriu, ir kuriame buvo tinkamai nustatytos jos augimo ir plėtros galimybės. Galiausiai reikėtų dar pabrėžti, kad pirmaisiais naujai įsteigtos įmonės veiklos metais patronuojančioji įmonė atidžiai stebėjo jos veiklos rezultatus ir laiku atliko pakeitimus. |
| --- | --- |

(119)

Apibendrindama Komisija pažymi, kad verslo planas buvo parengtas ex ante ir padedant autoritetingam išorės konsultantui, įvertinusiam naujas rinkos galimybes, kurios SACE buvo pristatytos prieš sukuriant SACE BT. Be to, investicija buvo aiškiai skirta naujai įsteigtai įmonei ir buvo paremta planu, kuris buvo pagrįstas išsamia lyginamąja rinkos praktikos analize, visų pirma sąnaudų ir kainodaros požiūriu, ir kuriame buvo tinkamai nustatytos jos augimo ir plėtros galimybės. Galiausiai reikėtų dar pabrėžti, kad pirmaisiais naujai įsteigtos įmonės veiklos metais patronuojančioji įmonė atidžiai stebėjo jos veiklos rezultatus ir laiku atliko pakeitimus.

| (120) | Atsižvelgiant į visas išvardytas aplinkybes ir visų pirma į pelningumo, kurio būtų galima tikėtis iš antrojo ir trečiojo SACE BT veiklos ramsčių, lygį, kuris tuo metu buvo išsamiai išnagrinėtas, galima daryti išvadą, kad tinkamos grąžos iš pradinės kapitalo investicijos, t. y. iš pirmosios priemonės, lūkesčiai buvo tikroviški ir atitiko rinkos praktiką. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į visas išvardytas aplinkybes ir visų pirma į pelningumo, kurio būtų galima tikėtis iš antrojo ir trečiojo SACE BT veiklos ramsčių, lygį, kuris tuo metu buvo išsamiai išnagrinėtas, galima daryti išvadą, kad tinkamos grąžos iš pradinės kapitalo investicijos, t. y. iš pirmosios priemonės, lūkesčiai buvo tikroviški ir atitiko rinkos praktiką.

| (121) | Taigi galima daryti išvadą, kad tuo metu, kai SACE skyrė SACE BT kapitalo injekciją, už savo investiciją ji reikalavo (kaip nustatyta protokoluose ir pranešimuose valdybai) pakankamos grąžos ir galėjo pagrįstai jos tikėtis. |
| --- | --- |

(121)

Taigi galima daryti išvadą, kad tuo metu, kai SACE skyrė SACE BT kapitalo injekciją, už savo investiciją ji reikalavo (kaip nustatyta protokoluose ir pranešimuose valdybai) pakankamos grąžos ir galėjo pagrįstai jos tikėtis.

| (122) | Apibendrinant pažymėtina, jog manoma, kad pirmąja priemone SACE BT nebuvo suteikta pranašumo. Taigi tai nebuvo pagalba ir kitų kriterijų, kurie reikalingi sprendžiant, ar priemonė yra valstybės pagalba, vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(122)

Apibendrinant pažymėtina, jog manoma, kad pirmąja priemone SACE BT nebuvo suteikta pranašumo. Taigi tai nebuvo pagalba ir kitų kriterijų, kurie reikalingi sprendžiant, ar priemonė yra valstybės pagalba, vertinti nereikia.

V.1.1.3.   Pranašumo buvimas. Antroji priemonė

| (123) | Sprendimo pradėti procedūrą 100 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones, ar perdraudimas rinkos veiklos vykdytojų ir patronuojančiosios įmonės SACE buvo suteiktas panašiomis sąlygomis. Dėl valstybės netiesiogiai (t. y. per valstybinę eksporto kredito draudikę SACE) suteikto perdraudimo, regis, buvo dirbtinai sukurti pajėgumai, kurie privačioje rinkoje nebūtų prieinami. Be to, sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamojoje dalyje Komisija neatmetė galimybės, kad antrąja priemone SACE BT buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(123)

Sprendimo pradėti procedūrą 100 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones, ar perdraudimas rinkos veiklos vykdytojų ir patronuojančiosios įmonės SACE buvo suteiktas panašiomis sąlygomis. Dėl valstybės netiesiogiai (t. y. per valstybinę eksporto kredito draudikę SACE) suteikto perdraudimo, regis, buvo dirbtinai sukurti pajėgumai, kurie privačioje rinkoje nebūtų prieinami. Be to, sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamojoje dalyje Komisija neatmetė galimybės, kad antrąja priemone SACE BT buvo suteiktas pranašumas.

| (124) | Italija ir SACE nepateikė naujų faktinių aplinkybių, dėl kurių pasikeistų sprendime pradėti procedūrą išdėstytas preliminarus įvertinimas. |
| --- | --- |

(124)

Italija ir SACE nepateikė naujų faktinių aplinkybių, dėl kurių pasikeistų sprendime pradėti procedūrą išdėstytas preliminarus įvertinimas.

| (125) | Pagal Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalį pareikalauta, kad valstybės narės per vienus metus nuo šio komunikato paskelbimo nustotų teikusios tam tikrų rūšių valstybės pagalbą, įskaitant tiesioginį arba netiesioginį valstybės atliekamą perdraudimą per valstybinį arba valstybės remiamą eksporto kredito draudiką palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurio nepakankamai įvertinama perdraudimo poliso garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje (4.2 dalies f punktas). Be to, 4.2 dalyje taip pat nustatyta, kad priimti papildomi perdraudimo susitarimai ir toliau leidžiami pereinamuoju laikotarpiu, jeigu, be kita ko, valstybinis perdraudimas sudaro mažiausią bendro draudiko perdraudimo paketo dalį ir valstybiniu parduotinos rizikos perdraudimu gali naudotis visi kredito draudikai, kurie gali atitikti bendruosius tinkamumo kriterijus. Labai aišku, kad šių nuostatų šiuo atveju nesilaikoma, nes valstybė prisiėmė didžiąją perdraudimo dalį. Be to, ji nesuteikė galimybės šia schema naudotis visiems kredito draudikams. |
| --- | --- |

(125)

Pagal Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalį pareikalauta, kad valstybės narės per vienus metus nuo šio komunikato paskelbimo nustotų teikusios tam tikrų rūšių valstybės pagalbą, įskaitant tiesioginį arba netiesioginį valstybės atliekamą perdraudimą per valstybinį arba valstybės remiamą eksporto kredito draudiką palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurio nepakankamai įvertinama perdraudimo poliso garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje (4.2 dalies f punktas). Be to, 4.2 dalyje taip pat nustatyta, kad priimti papildomi perdraudimo susitarimai ir toliau leidžiami pereinamuoju laikotarpiu, jeigu, be kita ko, valstybinis perdraudimas sudaro mažiausią bendro draudiko perdraudimo paketo dalį ir valstybiniu parduotinos rizikos perdraudimu gali naudotis visi kredito draudikai, kurie gali atitikti bendruosius tinkamumo kriterijus. Labai aišku, kad šių nuostatų šiuo atveju nesilaikoma, nes valstybė prisiėmė didžiąją perdraudimo dalį. Be to, ji nesuteikė galimybės šia schema naudotis visiems kredito draudikams.

| (126) | Vertindama, ar yra pranašumas, Komisija visų pirma įrodys, kad šios priemonės nebuvo galima įgyti likusioje rinkos dalyje. Antra, ji įrodys, kad SACE neveikė kaip privatus perdraudikas. Trečia, ji įrodys, jog net ir atsižvelgus į tai, kad SACE yra SACE BT patronuojančioji įmonė, negalima daryti išvados, jog SACE veikė taip, kaip tokiu atveju būtų veikusi privati įmonė. Ketvirta, Komisija įrodys, kad SACE suteiktu perdraudimu SACE BT suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(126)

Vertindama, ar yra pranašumas, Komisija visų pirma įrodys, kad šios priemonės nebuvo galima įgyti likusioje rinkos dalyje. Antra, ji įrodys, kad SACE neveikė kaip privatus perdraudikas. Trečia, ji įrodys, jog net ir atsižvelgus į tai, kad SACE yra SACE BT patronuojančioji įmonė, negalima daryti išvados, jog SACE veikė taip, kaip tokiu atveju būtų veikusi privati įmonė. Ketvirta, Komisija įrodys, kad SACE suteiktu perdraudimu SACE BT suteikiamas pranašumas.

| (127) | Komisija pažymi, kad SACE BT, siekdama atnaujinti savo perdraudimo sutartis 2009 m., 2009 m. sausio 30 d. sugebėjo parduotinos kredito rizikos rinkoje gauti 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo sumos (102). Daug rinkos dalyvių, į kuriuos buvo kreiptasi, atsisakė suteikti perdraudimą likusiai daliai, nepaisydami jo tariamo pelningumo (16 rinkos dalyvių nusprendė nedalyvauti). Taigi, „po daugelio bandymų pasiekti susitarimą su rinkos dalyviais“
   (103) SACE BT nusprendė likusios perteklinių nuostolių perdraudimo dalies prašyti iš SACE. 2009 m. birželio 5 d. SACE tokiomis pat pirmenybės, pajėgumų ir įmokų sąlygomis, kaip ir privatūs perdraudikai, skyrė 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo. Todėl aišku, kad 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo, kurį suteikė SACE, nebūtų buvę įmanoma gauti likusioje rinkos dalyje (104). |
| --- | --- |

(127)

Komisija pažymi, kad SACE BT, siekdama atnaujinti savo perdraudimo sutartis 2009 m., 2009 m. sausio 30 d. sugebėjo parduotinos kredito rizikos rinkoje gauti 25,85 % perteklinių nuostolių perdraudimo sumos (102). Daug rinkos dalyvių, į kuriuos buvo kreiptasi, atsisakė suteikti perdraudimą likusiai daliai, nepaisydami jo tariamo pelningumo (16 rinkos dalyvių nusprendė nedalyvauti). Taigi, „po daugelio bandymų pasiekti susitarimą su rinkos dalyviais“
   (103) SACE BT nusprendė likusios perteklinių nuostolių perdraudimo dalies prašyti iš SACE. 2009 m. birželio 5 d. SACE tokiomis pat pirmenybės, pajėgumų ir įmokų sąlygomis, kaip ir privatūs perdraudikai, skyrė 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo. Todėl aišku, kad 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimo, kurį suteikė SACE, nebūtų buvę įmanoma gauti likusioje rinkos dalyje (104).

| (128) | Norint įsitikinti, ar tokia priemone suteikiamas pranašumas, taip pat reikia patikrinti, ar suteikdama šią priemonę SACE veikė taip, kaip panašiomis aplinkybėmis būtų veikęs privatus draudikas. Komisija pažymi, jog Italija ir SACE pačios pripažino, kad pasaulio finansų krizė padarė didelį poveikį pasaulio perdraudimo rinkai ir dėl jos 2009 m. perdraudimo sąlygos buvo griežtos. Dėl to nemažai privačių perdraudikų gerokai sumažino savo kredito draudimo pajėgumus, sumažinę savo veiklos šiame sektoriuje mastą, ir stengėsi persiorientuoti į pelningesnes sritis, o tai padarė poveikį tokio kredito draudimo ir perdraudimo prieinamumui rinkoje. Antra, SACE BT dėl sudėtingos įmonės finansinės padėties taip pat nepavyko rinkoje įsigyti perdraudimo ir susirūpinimą dėl įmonės padėties išreiškė įvairūs privatūs perdraudikai, dalyvavę diskusijose dėl SACE BT perdraudimo atnaujinimo. 2008 m. SACE BT užfiksavo didelius nuostolius (maždaug 29,5 mln. EUR). Tokia prasta padėtis reiškė, kad su perdraudimu susijusi rizika yra didesnė (105). Vykdant perdraudimą dalyvavusių perdraudikų elgesys rodo, kad nesant gerokai didesnio mokesčio privatus perdraudikas prisiimtų tik nedidelę tokio rizikingo perdraudimo dalį. Jis niekada nebūtų sutikęs padengti tokią didelę procentinę dalį, kaip 74 %, ir tokiomis pat sąlygomis, kokių perdraudikai reikalavo už gerokai mažesnę procentinę perdraudimo dalį. Racionalus investuotojas būtų pareikalavęs mokesčio, kurį nustatant atsižvelgiama į didesnį prisiimamos rizikos lygį (106). Taigi SACE taikytas mokestis iš esmės turėjęs būti didesnis negu penkių privačių perdraudikų už gerokai mažesnę procentinę perdraudimo dalį nustatytas mokestis (107). Todėl Komisija su antrąja priemone susijusios pagalbos sumą apskaičiuoja kaip perdraudimo mokesčio, kurį už tokią didelę perdraudimo dalį būtų nustatęs privatus perdraudikas, ir mokesčio, imto iš SACE BT, skirtumą. Pagal savo praktiką (108) Komisija mano, kad mokestis už tokią didelę perdraudimo ir rizikos dalį turėjęs būti bent 10 % didesnis nei mokestis, privačių perdraudikų nustatytas už mažesnę perdraudimo ir rizikos dalį. Pagalba, susijusi su 1,56 mln. EUR suma, kurią SACE BT sumokėjo SACE, sudaro 156 000 EUR. Galiausiai Komisija pažymi, kad tokios didelės perdraudimo dalies skyrimas vienai atskirai įmonei galėjęs neatitikti bendrųjų įmonės perdraudimo principų, t. y. „sutartyse turi dalyvauti tiek perdraudikų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos paskirstymas“
   (109). Dėl minėtų priežasčių Komisija daro išvadą, kad SACE neveikė kaip privatus perdraudikas. |
| --- | --- |

(128)

Norint įsitikinti, ar tokia priemone suteikiamas pranašumas, taip pat reikia patikrinti, ar suteikdama šią priemonę SACE veikė taip, kaip panašiomis aplinkybėmis būtų veikęs privatus draudikas. Komisija pažymi, jog Italija ir SACE pačios pripažino, kad pasaulio finansų krizė padarė didelį poveikį pasaulio perdraudimo rinkai ir dėl jos 2009 m. perdraudimo sąlygos buvo griežtos. Dėl to nemažai privačių perdraudikų gerokai sumažino savo kredito draudimo pajėgumus, sumažinę savo veiklos šiame sektoriuje mastą, ir stengėsi persiorientuoti į pelningesnes sritis, o tai padarė poveikį tokio kredito draudimo ir perdraudimo prieinamumui rinkoje. Antra, SACE BT dėl sudėtingos įmonės finansinės padėties taip pat nepavyko rinkoje įsigyti perdraudimo ir susirūpinimą dėl įmonės padėties išreiškė įvairūs privatūs perdraudikai, dalyvavę diskusijose dėl SACE BT perdraudimo atnaujinimo. 2008 m. SACE BT užfiksavo didelius nuostolius (maždaug 29,5 mln. EUR). Tokia prasta padėtis reiškė, kad su perdraudimu susijusi rizika yra didesnė (105). Vykdant perdraudimą dalyvavusių perdraudikų elgesys rodo, kad nesant gerokai didesnio mokesčio privatus perdraudikas prisiimtų tik nedidelę tokio rizikingo perdraudimo dalį. Jis niekada nebūtų sutikęs padengti tokią didelę procentinę dalį, kaip 74 %, ir tokiomis pat sąlygomis, kokių perdraudikai reikalavo už gerokai mažesnę procentinę perdraudimo dalį. Racionalus investuotojas būtų pareikalavęs mokesčio, kurį nustatant atsižvelgiama į didesnį prisiimamos rizikos lygį (106). Taigi SACE taikytas mokestis iš esmės turėjęs būti didesnis negu penkių privačių perdraudikų už gerokai mažesnę procentinę perdraudimo dalį nustatytas mokestis (107). Todėl Komisija su antrąja priemone susijusios pagalbos sumą apskaičiuoja kaip perdraudimo mokesčio, kurį už tokią didelę perdraudimo dalį būtų nustatęs privatus perdraudikas, ir mokesčio, imto iš SACE BT, skirtumą. Pagal savo praktiką (108) Komisija mano, kad mokestis už tokią didelę perdraudimo ir rizikos dalį turėjęs būti bent 10 % didesnis nei mokestis, privačių perdraudikų nustatytas už mažesnę perdraudimo ir rizikos dalį. Pagalba, susijusi su 1,56 mln. EUR suma, kurią SACE BT sumokėjo SACE, sudaro 156 000 EUR. Galiausiai Komisija pažymi, kad tokios didelės perdraudimo dalies skyrimas vienai atskirai įmonei galėjęs neatitikti bendrųjų įmonės perdraudimo principų, t. y. „sutartyse turi dalyvauti tiek perdraudikų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos paskirstymas“
   (109). Dėl minėtų priežasčių Komisija daro išvadą, kad SACE neveikė kaip privatus perdraudikas.

| (129) | Svarstant klausimą, ar patronuojančioji įmonė būtų suteikusi tokią didelę perdraudimo dalį tuo atveju, jeigu jos patronuojamoji įmonė negalėtų siūloma kaina rasti rinkoje pakankamo perdraudimo, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad dėl tokių perdraudimo sutarčių rizika, kurią patronuojančiajai įmonei kelia patronuojamosios įmonės veikla, padidėja. Šiuo atveju SACE jos padėtyje 2009 m. buvo reikalingas didelis rekapitalizavimas ir perdraudimas. Taigi sprendimą suteikti šią priemonę reikėtų nagrinėti lygiagrečiai su sprendimais skirti trečiąją ir ketvirtąją priemones. Iš tiesų, SACE valdyba visas šias priemones – antrąją, trečiąją ir ketvirtąją – svarstė jau 2009 m. gegužės 26 d. (110), siekdama paremti SACE BT (111). Kaip bus nustatyta tų priemonių vertinime, privatus investuotojas nebūtų atlikęs šių rekapitalizavimo veiksmų, o būtų leidęs įmonei bankrutuoti. Todėl reikia daryti išvadą, kad privati patronuojančioji įmonė nebūtų suteikusi antrosios priemonės, dėl kurios rizika, kurią patronuojančiajai įmonei kelia jos patronuojamoji įmonė, dar labiau padidėtų. |
| --- | --- |

(129)

Svarstant klausimą, ar patronuojančioji įmonė būtų suteikusi tokią didelę perdraudimo dalį tuo atveju, jeigu jos patronuojamoji įmonė negalėtų siūloma kaina rasti rinkoje pakankamo perdraudimo, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad dėl tokių perdraudimo sutarčių rizika, kurią patronuojančiajai įmonei kelia patronuojamosios įmonės veikla, padidėja. Šiuo atveju SACE jos padėtyje 2009 m. buvo reikalingas didelis rekapitalizavimas ir perdraudimas. Taigi sprendimą suteikti šią priemonę reikėtų nagrinėti lygiagrečiai su sprendimais skirti trečiąją ir ketvirtąją priemones. Iš tiesų, SACE valdyba visas šias priemones – antrąją, trečiąją ir ketvirtąją – svarstė jau 2009 m. gegužės 26 d. (110), siekdama paremti SACE BT (111). Kaip bus nustatyta tų priemonių vertinime, privatus investuotojas nebūtų atlikęs šių rekapitalizavimo veiksmų, o būtų leidęs įmonei bankrutuoti. Todėl reikia daryti išvadą, kad privati patronuojančioji įmonė nebūtų suteikusi antrosios priemonės, dėl kurios rizika, kurią patronuojančiajai įmonei kelia jos patronuojamoji įmonė, dar labiau padidėtų.

| (130) | Galiausiai kalbant apie tai, ar šiuo perdraudimu SACE BT buvo suteiktas pranašumas, kaip pripažino SACE (žr. 70 konstatuojamąją dalį), šia priemone SACE BT buvo sudaryta galimybė padidinti savo kredito draudimo teikimo pajėgumus, taigi pasirašyti daugiau sutarčių, negu ji būtų galėjusi priešingu atveju. Arba, be šios priemonės, SACE BT būtų turėjusi išlaikyti šią riziką savo balanse, labiau rizikuoti savo kapitalu arba pasiūlyti didesnę įmoką – bent 10 % didesnę – tam perdraudimui įgyti (žr. 128 konstatuojamąją dalį). Taigi šia priemone SACE BT buvo sudaryta galimybė įgyti perdraudimą mažesne kaina – perdraudimą, kuris sudarė įmonei galimybę pasirašyti daugiau draudimo įmokų, negu ji būtų galėjusi pasirašyti neturėdama SACE perdraudimo, arba savo sąskaita prisiimti mažesnę riziką. |
| --- | --- |

(130)

Galiausiai kalbant apie tai, ar šiuo perdraudimu SACE BT buvo suteiktas pranašumas, kaip pripažino SACE (žr. 70 konstatuojamąją dalį), šia priemone SACE BT buvo sudaryta galimybė padidinti savo kredito draudimo teikimo pajėgumus, taigi pasirašyti daugiau sutarčių, negu ji būtų galėjusi priešingu atveju. Arba, be šios priemonės, SACE BT būtų turėjusi išlaikyti šią riziką savo balanse, labiau rizikuoti savo kapitalu arba pasiūlyti didesnę įmoką – bent 10 % didesnę – tam perdraudimui įgyti (žr. 128 konstatuojamąją dalį). Taigi šia priemone SACE BT buvo sudaryta galimybė įgyti perdraudimą mažesne kaina – perdraudimą, kuris sudarė įmonei galimybę pasirašyti daugiau draudimo įmokų, negu ji būtų galėjusi pasirašyti neturėdama SACE perdraudimo, arba savo sąskaita prisiimti mažesnę riziką.

| (131) | Komisija daro išvadą, kad antrąja priemone SACE BT buvo suteiktas pranašumas, kuris lygus SACE BT faktiškai sumokėto mokesčio ir mokesčio, – bent 10 % didesnio, – kurio, atsižvelgdamas į didesnį prisiimamos rizikos lygį, būtų pareikalavęs privatus perdraudikas, skirtumui. |
| --- | --- |

(131)

Komisija daro išvadą, kad antrąja priemone SACE BT buvo suteiktas pranašumas, kuris lygus SACE BT faktiškai sumokėto mokesčio ir mokesčio, – bent 10 % didesnio, – kurio, atsižvelgdamas į didesnį prisiimamos rizikos lygį, būtų pareikalavęs privatus perdraudikas, skirtumui.

V.1.1.4.   Pranašumo buvimas. Trečioji ir ketvirtoji priemonės

| (132) | Sprendimo pradėti procedūrą 107 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl tikimybės, kad privatus ekonominės veiklos vykdytojas būtų investavęs į SACE BT šiuo metu įvertintą sumą. Kaip pripažino Italijos institucijos, trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis buvo padengtas SACE BT kapitalo poreikis, kad įmonė galėtų išspręsti su finansų krize susijusias problemas (112). 2009 m. kovo 31 d. SACE BT valdyboje svarstytame svarstomajame dokumente nustatyta, jog SACE BT „reikalinga iki 70 mln. EUR rekapitalizacija, kad ji galėtų sudaryti tinkamą turtą rezervams 2009 m. pabaigoje padengti“
   (113). Tame pačiame dokumente nustatyta, kad jau 2009 m. pirmojo pusmečio pabaigoje turto nepakako rezervams padengti, t. y. 2009 m. birželio mėn. pabaigoje buvo reikalinga 23 mln. EUR, o 2009 m. pabaigoje – 68 mln. EUR suma. Sprendime pradėti procedūrą nurodoma, kad SACE BT, regis, negalėjo padengti 2008 m. pabaigoje užfiksuotų nuostolių ir jos turto tuomet nepakako rezervams padengti. Atrodo, kad SACE BT nebūtų galėjusi įmonei skirto kapitalo pritraukti rinkoje, nes jos tikėtinas pelningumas buvo nepakankamas. Nėra įrodymų, kad SACE BT vertė tuo metu buvo teigiama. |
| --- | --- |

(132)

Sprendimo pradėti procedūrą 107 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl tikimybės, kad privatus ekonominės veiklos vykdytojas būtų investavęs į SACE BT šiuo metu įvertintą sumą. Kaip pripažino Italijos institucijos, trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis buvo padengtas SACE BT kapitalo poreikis, kad įmonė galėtų išspręsti su finansų krize susijusias problemas (112). 2009 m. kovo 31 d. SACE BT valdyboje svarstytame svarstomajame dokumente nustatyta, jog SACE BT „reikalinga iki 70 mln. EUR rekapitalizacija, kad ji galėtų sudaryti tinkamą turtą rezervams 2009 m. pabaigoje padengti“
   (113). Tame pačiame dokumente nustatyta, kad jau 2009 m. pirmojo pusmečio pabaigoje turto nepakako rezervams padengti, t. y. 2009 m. birželio mėn. pabaigoje buvo reikalinga 23 mln. EUR, o 2009 m. pabaigoje – 68 mln. EUR suma. Sprendime pradėti procedūrą nurodoma, kad SACE BT, regis, negalėjo padengti 2008 m. pabaigoje užfiksuotų nuostolių ir jos turto tuomet nepakako rezervams padengti. Atrodo, kad SACE BT nebūtų galėjusi įmonei skirto kapitalo pritraukti rinkoje, nes jos tikėtinas pelningumas buvo nepakankamas. Nėra įrodymų, kad SACE BT vertė tuo metu buvo teigiama.

| (133) | Sprendimo pradėti procedūrą 108 konstatuojamojoje dalyje Komisija paprašė Italijos paaiškinti, ar trečioji priemonė buvo būtina siekiant sudaryti SACE BT galimybę tęsti veiklą, o jeigu taip, kokios apytikriai galėtų būti SACE sąnaudos, jeigu ji parduotų SACE BT arba ją likviduotų. Komisija pažymėjo, kad patronuojančioji įmonė būtų rekapitalizavusi savo patronuojamąją įmonę, bet tik jei būtų buvę pagrįstai tikėtina, kad remiama bendrovė vėl pradės gauti pelną (114). Rinkos ekonomikos investuotojas nebūtų skyręs SACE BT papildomo kapitalo, jeigu ekonominiu požiūriu tai būtų brangiau, nei atitinkamo turto likvidavimas (pvz., parduodant atitinkamą investiciją). |
| --- | --- |

(133)

Sprendimo pradėti procedūrą 108 konstatuojamojoje dalyje Komisija paprašė Italijos paaiškinti, ar trečioji priemonė buvo būtina siekiant sudaryti SACE BT galimybę tęsti veiklą, o jeigu taip, kokios apytikriai galėtų būti SACE sąnaudos, jeigu ji parduotų SACE BT arba ją likviduotų. Komisija pažymėjo, kad patronuojančioji įmonė būtų rekapitalizavusi savo patronuojamąją įmonę, bet tik jei būtų buvę pagrįstai tikėtina, kad remiama bendrovė vėl pradės gauti pelną (114). Rinkos ekonomikos investuotojas nebūtų skyręs SACE BT papildomo kapitalo, jeigu ekonominiu požiūriu tai būtų brangiau, nei atitinkamo turto likvidavimas (pvz., parduodant atitinkamą investiciją).

| (134) | Sprendimo pradėti procedūrą 111 ir 117 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejones dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių atitikties REIP. Be to, Komisija nurodė, kad šiomis dviem priemonėmis SACE BT, regis, buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(134)

Sprendimo pradėti procedūrą 111 ir 117 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejones dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių atitikties REIP. Be to, Komisija nurodė, kad šiomis dviem priemonėmis SACE BT, regis, buvo suteiktas pranašumas.

| (135) | Sprendime pradėti procedūrą (109 konstatuojamoji dalis) pažymima, kad svarbiausia yra planas, turėtas atliekant investiciją. Planas yra labai svarbus, nes naują kapitalą pelno stokojančiai įmonei privatus investuotojas suteiks tik tuo atveju, jeigu tikisi, kad ji vėl pasieks pakankamo pelningumo lygį. Priešingu atveju investuotas kapitalas būtų panaudotas tik esamoms įmonės skoloms grąžinti ir neužtikrintų, kad ateityje ji vėl pradėtų gauti pelną (115). Nesant įtikinamo restruktūrizavimo plano, racionalus privatus investuotojas neinvestuotų (116). |
| --- | --- |

(135)

Sprendime pradėti procedūrą (109 konstatuojamoji dalis) pažymima, kad svarbiausia yra planas, turėtas atliekant investiciją. Planas yra labai svarbus, nes naują kapitalą pelno stokojančiai įmonei privatus investuotojas suteiks tik tuo atveju, jeigu tikisi, kad ji vėl pasieks pakankamo pelningumo lygį. Priešingu atveju investuotas kapitalas būtų panaudotas tik esamoms įmonės skoloms grąžinti ir neužtikrintų, kad ateityje ji vėl pradėtų gauti pelną (115). Nesant įtikinamo restruktūrizavimo plano, racionalus privatus investuotojas neinvestuotų (116).

| (136) | Komisija pažymi, kad 2010–2011 m. laikotarpio verslo plane SACE BT daugiausia numatė priemones, susijusias su rinkos dalies didinimu ir veiklos plėtra, o ne priemones pelningumui susigrąžinti, pvz., sąnaudų mažinimą ir verslo modelio pertvarkymą. SACE BT savo rinkos dalį kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje tikėjosi 2011 m. padidinti iki tikslinio 15 % lygio ir iki tų metų tapti antra didžiausia kredito draudimo rinkos dalyve. SACE BT apytikriai apskaičiavo, kad 2009 m. kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje ji užimtų trečią arba ketvirtą vietą. Dėl SACE BT platinimo tinklo plane, be kita ko, pateikiamas galimų tolesnių įsigijimų galimybių įvertinimas. Be to, verslo plane, be kita ko, remiamasi išoriniais veiksniais, kaip antai ekonomikos ir rinkos sąlygų gerėjimu ir laipsnišku perdraudimo rinkos atsivėrimu nuo 2011 m., o ne vidaus pokyčiais. |
| --- | --- |

(136)

Komisija pažymi, kad 2010–2011 m. laikotarpio verslo plane SACE BT daugiausia numatė priemones, susijusias su rinkos dalies didinimu ir veiklos plėtra, o ne priemones pelningumui susigrąžinti, pvz., sąnaudų mažinimą ir verslo modelio pertvarkymą. SACE BT savo rinkos dalį kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje tikėjosi 2011 m. padidinti iki tikslinio 15 % lygio ir iki tų metų tapti antra didžiausia kredito draudimo rinkos dalyve. SACE BT apytikriai apskaičiavo, kad 2009 m. kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje ji užimtų trečią arba ketvirtą vietą. Dėl SACE BT platinimo tinklo plane, be kita ko, pateikiamas galimų tolesnių įsigijimų galimybių įvertinimas. Be to, verslo plane, be kita ko, remiamasi išoriniais veiksniais, kaip antai ekonomikos ir rinkos sąlygų gerėjimu ir laipsnišku perdraudimo rinkos atsivėrimu nuo 2011 m., o ne vidaus pokyčiais.

| (137) | Dėl vykstant oficialaus tyrimo procedūrai Italijos ir SACE pateiktos informacijos sprendime pradėti procedūrą išdėstytas pradinis Komisijos įvertinimas nepasikeitė. |
| --- | --- |

(137)

Dėl vykstant oficialaus tyrimo procedūrai Italijos ir SACE pateiktos informacijos sprendime pradėti procedūrą išdėstytas pradinis Komisijos įvertinimas nepasikeitė.

| (138) | Komisijos nuomonė dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių priskyrimo kapitalo padidinimo (it. aumenti di capitale) kategorijai nepasikeitė. Nors, kaip teigia Italija, dėl šios priemonės akcinio kapitalo (it. capitale sociale) suma nepadidėjo, Komisija pažymi, kad atlikti pervedimai iš patronuojančiosios įmonės SACE į SACE BT kapitalą padarė teigiamą poveikį nuosavam kapitalui (it. patrimonio netto), o tai yra platesnė kategorija negu akcinis kapitalas (117). |
| --- | --- |

(138)

Komisijos nuomonė dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių priskyrimo kapitalo padidinimo (it. aumenti di capitale) kategorijai nepasikeitė. Nors, kaip teigia Italija, dėl šios priemonės akcinio kapitalo (it. capitale sociale) suma nepadidėjo, Komisija pažymi, kad atlikti pervedimai iš patronuojančiosios įmonės SACE į SACE BT kapitalą padarė teigiamą poveikį nuosavam kapitalui (it. patrimonio netto), o tai yra platesnė kategorija negu akcinis kapitalas (117).

| (139) | SACE teigimu, sprendimai rekapitalizuoti SACE BT buvo priimti atsižvelgus į tikėtiną pelningumo susigrąžinimą 2011 m. |
| --- | --- |

(139)

SACE teigimu, sprendimai rekapitalizuoti SACE BT buvo priimti atsižvelgus į tikėtiną pelningumo susigrąžinimą 2011 m.

| (140) | Tačiau Komisija primena, kad tuo metu, kai suteikė trečiąją priemonę, SACE neturėjo atnaujintų finansinių projekcijų ar verslo plano, kuriame būtų atsižvelgta į kapitalo injekciją ir naujausius finansinius duomenis. Todėl SACE neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad SACE BT vėl pradės gauti pelną. |
| --- | --- |

(140)

Tačiau Komisija primena, kad tuo metu, kai suteikė trečiąją priemonę, SACE neturėjo atnaujintų finansinių projekcijų ar verslo plano, kuriame būtų atsižvelgta į kapitalo injekciją ir naujausius finansinius duomenis. Todėl SACE neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad SACE BT vėl pradės gauti pelną.

| (141) | Pagrindinis dokumentas, į kurį atsižvelgė SACE skirdama ketvirtąją priemonę, yra 2010–2011 m. verslo planas. Komisija pažymi, kad šis verslo planas buvo labai trumpas dokumentas, kuriame paprasčiausiai apibūdintos neigiamos perspektyvos rinkoje, o konkrečiai dėl SACE BT pateikti tik keli pagrindiniai 2010 ir 2011 m. finansiniai rodikliai ir skaičiai. Visų pirma šiame verslo plane buvo pateikti duomenys, parodantys, kad padėtis rinkoje blogėjo (nuostolingumo rodiklis laipsniškai prastėjo ir 2008 m., palyginti su 2007 m., padidėjo 71,4 %) ir kad nuostoliai sudarė apytikriai pusę šio sektoriaus apyvartos. Tomis aplinkybėmis plane buvo prognozuota, kad SACE BT kredito draudimo rodikliai gerokai pagerės ir 2011 m. bus pasiekta nenuostolingumo riba (žr. 5 lentelę). Tačiau jame nebuvo pateikta išsamios informacijos apie kainodaros pokyčius ar apie tai, kaip siekiant nenuostolingumo būtų sumažintos sąnaudos. |
| --- | --- |

(141)

Pagrindinis dokumentas, į kurį atsižvelgė SACE skirdama ketvirtąją priemonę, yra 2010–2011 m. verslo planas. Komisija pažymi, kad šis verslo planas buvo labai trumpas dokumentas, kuriame paprasčiausiai apibūdintos neigiamos perspektyvos rinkoje, o konkrečiai dėl SACE BT pateikti tik keli pagrindiniai 2010 ir 2011 m. finansiniai rodikliai ir skaičiai. Visų pirma šiame verslo plane buvo pateikti duomenys, parodantys, kad padėtis rinkoje blogėjo (nuostolingumo rodiklis laipsniškai prastėjo ir 2008 m., palyginti su 2007 m., padidėjo 71,4 %) ir kad nuostoliai sudarė apytikriai pusę šio sektoriaus apyvartos. Tomis aplinkybėmis plane buvo prognozuota, kad SACE BT kredito draudimo rodikliai gerokai pagerės ir 2011 m. bus pasiekta nenuostolingumo riba (žr. 5 lentelę). Tačiau jame nebuvo pateikta išsamios informacijos apie kainodaros pokyčius ar apie tai, kaip siekiant nenuostolingumo būtų sumažintos sąnaudos.

| (142) | Reikia pabrėžti, kad 2010–2011 m. verslo plane buvo numatyta tik nulinio pelningumo 2011 m. projekcija ir nebuvo pateikta jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad po 2011 m. padėtis pagerės, ar kokių nors būsimo SACE BT pelningumo po tos datos įverčių (iš esmės galimybė įmonei po 2011 m. gauti pelno net nebuvo paminėta). Be to, pagal plane nustatytą tikslą turėjo būti tik sustabdytas įmonės nuostolių atsiradimas ir toliau didinama jos užimama rinkos dalis, nenumatant jokio būsimo pelno. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad apdairus rinkos investuotojas būtų pareikalavęs patikimai nustatyti, kaip būsimas pelningumas bus atkurtas iki tinkamo lygio. |
| --- | --- |

(142)

Reikia pabrėžti, kad 2010–2011 m. verslo plane buvo numatyta tik nulinio pelningumo 2011 m. projekcija ir nebuvo pateikta jokios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad po 2011 m. padėtis pagerės, ar kokių nors būsimo SACE BT pelningumo po tos datos įverčių (iš esmės galimybė įmonei po 2011 m. gauti pelno net nebuvo paminėta). Be to, pagal plane nustatytą tikslą turėjo būti tik sustabdytas įmonės nuostolių atsiradimas ir toliau didinama jos užimama rinkos dalis, nenumatant jokio būsimo pelno. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad apdairus rinkos investuotojas būtų pareikalavęs patikimai nustatyti, kaip būsimas pelningumas bus atkurtas iki tinkamo lygio.

| (143) | Be to, iš SACE valdybos posėdžių, kuriuose patvirtintos trečioji ir ketvirtoji priemonės, protokolų atrodo, kad kapitalizavimo priemonėms ji pritarė siekdama padengti nuostolius ir įvykdyti reguliavimo reikalavimus ir taip leisti įmonei tęsti veiklą. Tuose protokoluose nenurodyta, kad buvo svarstytas būsimas įmonės pelningumas. Valdyba neatsižvelgė į galimą SACE BT likvidavimą ir nepalygino likvidavimo scenarijaus su pasirinktu sprendimu skirti sunkumų patiriančiai įmonei papildomo kapitalo. Taigi ji nereikalavo apytikriai apskaičiuoti likvidavimo sąnaudų ir tokio įverčio nesvarstė, dėl to negalėjo daryti išvados, kad skyrus kapitalo ekonominis rezultatas būtų buvęs geresnis nei įmonės likvidavimo atveju. |
| --- | --- |

(143)

Be to, iš SACE valdybos posėdžių, kuriuose patvirtintos trečioji ir ketvirtoji priemonės, protokolų atrodo, kad kapitalizavimo priemonėms ji pritarė siekdama padengti nuostolius ir įvykdyti reguliavimo reikalavimus ir taip leisti įmonei tęsti veiklą. Tuose protokoluose nenurodyta, kad buvo svarstytas būsimas įmonės pelningumas. Valdyba neatsižvelgė į galimą SACE BT likvidavimą ir nepalygino likvidavimo scenarijaus su pasirinktu sprendimu skirti sunkumų patiriančiai įmonei papildomo kapitalo. Taigi ji nereikalavo apytikriai apskaičiuoti likvidavimo sąnaudų ir tokio įverčio nesvarstė, dėl to negalėjo daryti išvados, kad skyrus kapitalo ekonominis rezultatas būtų buvęs geresnis nei įmonės likvidavimo atveju.

| (144) | Todėl Komisija daro išvadą, kad tvirtindama tas priemones SACE neįvertino, ar papildomo kapitalo skyrimas jai, kaip akcininkei, buvo ekonomiškai naudingesnis, negu patronuojamosios įmonės likvidavimas. Atsižvelgiant į rinkos aplinkybes ir į tai, kad tuo metu nebuvo jokių SACE BT pelningumo prognozių, apdairus privatus rinkos veiklos vykdytojas nebūtų atlikęs tokios investicijos neįvertinęs tokių sumetimų. Taigi vien dėl šios priežasties galima daryti išvadą, kad SACE nesielgė kaip apdairus privatus rinkos veiklos vykdytojas ir dėl to kapitalo injekcijos, atliktos pagal trečiąją ir ketvirtąją priemones, turėtų būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(144)

Todėl Komisija daro išvadą, kad tvirtindama tas priemones SACE neįvertino, ar papildomo kapitalo skyrimas jai, kaip akcininkei, buvo ekonomiškai naudingesnis, negu patronuojamosios įmonės likvidavimas. Atsižvelgiant į rinkos aplinkybes ir į tai, kad tuo metu nebuvo jokių SACE BT pelningumo prognozių, apdairus privatus rinkos veiklos vykdytojas nebūtų atlikęs tokios investicijos neįvertinęs tokių sumetimų. Taigi vien dėl šios priežasties galima daryti išvadą, kad SACE nesielgė kaip apdairus privatus rinkos veiklos vykdytojas ir dėl to kapitalo injekcijos, atliktos pagal trečiąją ir ketvirtąją priemones, turėtų būti laikomos valstybės pagalba.

| (145) | Dėl išsamumo Komisija taip pat priduria negalinti pritarti SACE argumentui, kad apdairus privatus rinkos investuotojas papildomą kapitalą įmonei būtų skyręs vadovaudamasis vien tuo, kad yra įvykdomi reguliuojamojo kapitalo reikalavimai. Kaip nustatyta Komisijos komunikate dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo (toliau – REIP komunikatas) (118), investuotojai dažnai pagal įstatymus yra įpareigojami įmonėms, kurių kapitalo bazė dėl nuolatinių nuostolių sumažėjo iki žemesnio negu iš anksto nustatytasis lygio, skirti papildomą kapitalą. Siekiant atsakyti į valstybių narių tvirtinimus, kad šios kapitalo injekcijos negali būti laikomos pagalba, nes jomis paprasčiausiai vykdoma teisinė prievolė, REIP komunikate nustatyta, kad tokioje padėtyje atsidūrę privatūs investuotojai svarstytų visas kitas galimybes, įskaitant likvidavimą arba verslo apimties mažinimą (119), ir pasirinktų tą, kuri būtų finansiškai naudingiausia. |
| --- | --- |

(145)

Dėl išsamumo Komisija taip pat priduria negalinti pritarti SACE argumentui, kad apdairus privatus rinkos investuotojas papildomą kapitalą įmonei būtų skyręs vadovaudamasis vien tuo, kad yra įvykdomi reguliuojamojo kapitalo reikalavimai. Kaip nustatyta Komisijos komunikate dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo (toliau – REIP komunikatas) (118), investuotojai dažnai pagal įstatymus yra įpareigojami įmonėms, kurių kapitalo bazė dėl nuolatinių nuostolių sumažėjo iki žemesnio negu iš anksto nustatytasis lygio, skirti papildomą kapitalą. Siekiant atsakyti į valstybių narių tvirtinimus, kad šios kapitalo injekcijos negali būti laikomos pagalba, nes jomis paprasčiausiai vykdoma teisinė prievolė, REIP komunikate nustatyta, kad tokioje padėtyje atsidūrę privatūs investuotojai svarstytų visas kitas galimybes, įskaitant likvidavimą arba verslo apimties mažinimą (119), ir pasirinktų tą, kuri būtų finansiškai naudingiausia.

| (146) | Šioje byloje Komisija mano, kad SACE galėjo leisti SACE BT bankrutuoti, nes ji buvo akcinė bendrovė. SACE nebūtų reikėję padengti SACE BT įsipareigojimų. SACE yra teisi teigdama, kad privatūs investuotojai gali atsižvelgti į kitus sumetimus, kaip antai viešąjį įvaizdį (120). Sprendime ENI/Lanerossi Teisingumo nutarė, kad patronuojančiosios įmonės sprendimas laikinai padengti patronuojamosios įmonės, „kuri patiria laikinus sunkumus, bet gali vėl tapti pelninga, galbūt po reorganizavimo“, nuostolius galėtų būti pateisintas ne tik netiesioginės materialinės naudos perspektyva, bet ir kitais sumetimais, t. y. grupės viešojo įvaizdžio apsauga ir jos veiklos perorientavimu (121). Tačiau Teisingumo Teismas nusprendė, kad tuo atveju, kai nėra jokių pelningumo perspektyvų, net ir ilguoju laikotarpiu, bet kokios kapitalo injekcijos turėtų būti laikomos valstybės pagalba (122). Taigi – ir tai patvirtinta teismo praktika – taikant privataus investuotojo kriterijų šie argumentai yra nelabai svarbūs, nes tuo metu, kai buvo atliekamos kapitalo injekcijos, nebuvo jokių prognozių, kad SACE BT po 2011 m. ar net tolimesnėje ateityje galėtų gauti pelną. |
| --- | --- |

(146)

Šioje byloje Komisija mano, kad SACE galėjo leisti SACE BT bankrutuoti, nes ji buvo akcinė bendrovė. SACE nebūtų reikėję padengti SACE BT įsipareigojimų. SACE yra teisi teigdama, kad privatūs investuotojai gali atsižvelgti į kitus sumetimus, kaip antai viešąjį įvaizdį (120). Sprendime ENI/Lanerossi Teisingumo nutarė, kad patronuojančiosios įmonės sprendimas laikinai padengti patronuojamosios įmonės, „kuri patiria laikinus sunkumus, bet gali vėl tapti pelninga, galbūt po reorganizavimo“, nuostolius galėtų būti pateisintas ne tik netiesioginės materialinės naudos perspektyva, bet ir kitais sumetimais, t. y. grupės viešojo įvaizdžio apsauga ir jos veiklos perorientavimu (121). Tačiau Teisingumo Teismas nusprendė, kad tuo atveju, kai nėra jokių pelningumo perspektyvų, net ir ilguoju laikotarpiu, bet kokios kapitalo injekcijos turėtų būti laikomos valstybės pagalba (122). Taigi – ir tai patvirtinta teismo praktika – taikant privataus investuotojo kriterijų šie argumentai yra nelabai svarbūs, nes tuo metu, kai buvo atliekamos kapitalo injekcijos, nebuvo jokių prognozių, kad SACE BT po 2011 m. ar net tolimesnėje ateityje galėtų gauti pelną.

| (147) | Be to, Italija ir SACE nepateikė jokių duomenų, iš kurių būtų matyti neigiamas ekonominis poveikis, kurį SACE patirtų, jeigu tariamai pablogėtų jos viešasis įvaizdis, ir tą poveikį būtų galima kiekybiškai įvertinti. |
| --- | --- |

(147)

Be to, Italija ir SACE nepateikė jokių duomenų, iš kurių būtų matyti neigiamas ekonominis poveikis, kurį SACE patirtų, jeigu tariamai pablogėtų jos viešasis įvaizdis, ir tą poveikį būtų galima kiekybiškai įvertinti.

| (148) | Komisija taip pat pažymi, kad SACE draudimo veikla vykdoma su valstybės garantija. Vadinasi, apdraustosios šalys žino, jog valstybė užtikrins, kad joms būtų sumokėtas bet koks žalos atlyginimas, kurį gauti jos turi teisę pagal tas draudimo sutartis. Taigi Komisija nesupranta, kodėl apdraustieji SACE klientai nerimautų, jei būtų likviduota SACE patronuojamoji įmonė, kuriai netaikoma valstybės garantija ir kuri įsteigta kaip akcinė bendrovė. Italija ir SACE nepagrindė, kodėl būtų pakenkta šiai su valstybės garantija vykdomai SACE veiklai. |
| --- | --- |

(148)

Komisija taip pat pažymi, kad SACE draudimo veikla vykdoma su valstybės garantija. Vadinasi, apdraustosios šalys žino, jog valstybė užtikrins, kad joms būtų sumokėtas bet koks žalos atlyginimas, kurį gauti jos turi teisę pagal tas draudimo sutartis. Taigi Komisija nesupranta, kodėl apdraustieji SACE klientai nerimautų, jei būtų likviduota SACE patronuojamoji įmonė, kuriai netaikoma valstybės garantija ir kuri įsteigta kaip akcinė bendrovė. Italija ir SACE nepagrindė, kodėl būtų pakenkta šiai su valstybės garantija vykdomai SACE veiklai.

| (149) | Be to, Komisija mano, kad SACE draudimo veikla nėra rinkos veikla, kurią galėtų vykdyti privatus veiklos vykdytojas, nes ji vykdoma su valstybės garantija (o būtent garantija SACE draudimo veiklai nėra pagalba, nes nemanoma, kad ši veikla būtų siūloma rinkos, todėl konkurencija nėra iškraipoma). Komisija mano, kad vertinant, ar SACE vietoje privatus investuotojas būtų leidęs tokiai patronuojamajai įmonei, kaip SACE BT, bankrutuoti, ar ją rekapitalizuotų, į galimą neigiamą SACE BT likvidavimo poveikį šiai SACE vykdomai ne rinkos veiklai negalima atsižvelgti, nes privatus investuotojas niekada negalėtų vykdyti tokios veiklos. |
| --- | --- |

(149)

Be to, Komisija mano, kad SACE draudimo veikla nėra rinkos veikla, kurią galėtų vykdyti privatus veiklos vykdytojas, nes ji vykdoma su valstybės garantija (o būtent garantija SACE draudimo veiklai nėra pagalba, nes nemanoma, kad ši veikla būtų siūloma rinkos, todėl konkurencija nėra iškraipoma). Komisija mano, kad vertinant, ar SACE vietoje privatus investuotojas būtų leidęs tokiai patronuojamajai įmonei, kaip SACE BT, bankrutuoti, ar ją rekapitalizuotų, į galimą neigiamą SACE BT likvidavimo poveikį šiai SACE vykdomai ne rinkos veiklai negalima atsižvelgti, nes privatus investuotojas niekada negalėtų vykdyti tokios veiklos.

| (150) | Kaip nurodyta, imdamasi trečiosios ir ketvirtosios priemonių, SACE nepalygino likvidavimo scenarijaus su pasirinktu sprendimu, nepaisant SACE BT sunkumų, skirti jai papildomo kapitalo. Siekdama išsamumo, tolesnėse dalyse Komisija bet kuriuo atveju parodys, jog atlikusi tokį palyginimą SACE būtų supratusi, kad likviduoti SACE BT būtų buvę tinkamiau nei skirti SACE BT, nepaisant jos sunkumų, papildomą 70 mln. EUR kapitalą. |
| --- | --- |

(150)

Kaip nurodyta, imdamasi trečiosios ir ketvirtosios priemonių, SACE nepalygino likvidavimo scenarijaus su pasirinktu sprendimu, nepaisant SACE BT sunkumų, skirti jai papildomo kapitalo. Siekdama išsamumo, tolesnėse dalyse Komisija bet kuriuo atveju parodys, jog atlikusi tokį palyginimą SACE būtų supratusi, kad likviduoti SACE BT būtų buvę tinkamiau nei skirti SACE BT, nepaisant jos sunkumų, papildomą 70 mln. EUR kapitalą.

| (151) | Norint nustatyti, ar SACE, kaip vienintelei SACE BT akcininkei, buvo geriau investuoti į SACE BT papildomą 70 mln. EUR kapitalą, užuot ją likvidavus (sumažinus jos veiklos mastą), tikėtinus pinigų srautus (jei jų būtų), kurie SACE, kaip akcininkei, tektų įgyvendinus likvidavimo (veiklos masto mažinimo) scenarijų, reikia palyginti su srautais, tikėtinais pagal kapitalo injekcijos scenarijų. Kaip matyti iš pateiktos informacijos, Italija ir SACE tuo metu (ar ex post) nenustatė SACE BT nuosavo kapitalo dalies vertės pagal scenarijus prieš injekciją ar po jos. |
| --- | --- |

(151)

Norint nustatyti, ar SACE, kaip vienintelei SACE BT akcininkei, buvo geriau investuoti į SACE BT papildomą 70 mln. EUR kapitalą, užuot ją likvidavus (sumažinus jos veiklos mastą), tikėtinus pinigų srautus (jei jų būtų), kurie SACE, kaip akcininkei, tektų įgyvendinus likvidavimo (veiklos masto mažinimo) scenarijų, reikia palyginti su srautais, tikėtinais pagal kapitalo injekcijos scenarijų. Kaip matyti iš pateiktos informacijos, Italija ir SACE tuo metu (ar ex post) nenustatė SACE BT nuosavo kapitalo dalies vertės pagal scenarijus prieš injekciją ar po jos.

| (152) | Komisija pažymi, kad 2009 m. gegužės mėn. pabaigoje ir birželio mėn. pradžioje, kai SACE BT valdyba nusprendė taikyti trečiąją ir ketvirtąją priemones, jau buvo numatyta, kad, be 2008 m. užfiksuotų didelių nuostolių (29,5 mln. EUR), SACE BT, apytikriais skaičiavimais, patirtų didelių nuostolių ir 2009 m. (53,4 mln. EUR (123)), taigi buvo numatyta, kad 2009 m. pabaigoje likęs kapitalas sudarys 24,2 mln. EUR. Visų pirma 2009 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje SACE BT nuosavo kapitalo buhalterinė vertė (atsižvelgiant į tuo laikotarpiu užfiksuotus 22,6 mln. EUR nuostolius) sudarė 55 mln. EUR, o visų 2009 m. tikėtini nuostoliai – 53,4 mln. EUR. Taigi pagal scenarijų prieš injekciją tikėtina nuosavo kapitalo buhalterinė vertė 2009 m. pabaigoje atitiktų buhalterinės vertės 2009 m. pirmąjį ketvirtį, t. y. 55 mln. EUR, ir likusios tikėtinų metų nuostolių sumos, t. y. 30,8 mln. EUR (iš 53,4 mln. EUR atėmus 22,6 mln. EUR) skirtumą ir būtų lygi 24,2 mln. EUR. |
| --- | --- |

(152)

Komisija pažymi, kad 2009 m. gegužės mėn. pabaigoje ir birželio mėn. pradžioje, kai SACE BT valdyba nusprendė taikyti trečiąją ir ketvirtąją priemones, jau buvo numatyta, kad, be 2008 m. užfiksuotų didelių nuostolių (29,5 mln. EUR), SACE BT, apytikriais skaičiavimais, patirtų didelių nuostolių ir 2009 m. (53,4 mln. EUR (123)), taigi buvo numatyta, kad 2009 m. pabaigoje likęs kapitalas sudarys 24,2 mln. EUR. Visų pirma 2009 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje SACE BT nuosavo kapitalo buhalterinė vertė (atsižvelgiant į tuo laikotarpiu užfiksuotus 22,6 mln. EUR nuostolius) sudarė 55 mln. EUR, o visų 2009 m. tikėtini nuostoliai – 53,4 mln. EUR. Taigi pagal scenarijų prieš injekciją tikėtina nuosavo kapitalo buhalterinė vertė 2009 m. pabaigoje atitiktų buhalterinės vertės 2009 m. pirmąjį ketvirtį, t. y. 55 mln. EUR, ir likusios tikėtinų metų nuostolių sumos, t. y. 30,8 mln. EUR (iš 53,4 mln. EUR atėmus 22,6 mln. EUR) skirtumą ir būtų lygi 24,2 mln. EUR.

| (153) | Pagal scenarijų po injekcijos nuosavo kapitalo buhalterinė vertė, tikėtina, būtų padidinta rekapitalizavimo priemonių suma (70 mln. EUR) ir sudarytų 94,2 mln. EUR. |
| --- | --- |

(153)

Pagal scenarijų po injekcijos nuosavo kapitalo buhalterinė vertė, tikėtina, būtų padidinta rekapitalizavimo priemonių suma (70 mln. EUR) ir sudarytų 94,2 mln. EUR.

| (154) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal likvidavimo scenarijų akcininkai turi teisę tik į likutines pajamas, jei tokių liktų padengus visus įmonės įsipareigojimus ir visas atitinkamas likvidavimo sąnaudas. Likvidavimo rezultatas priklauso nuo įmonės turto vertės ir galimybių jį parduoti. |
| --- | --- |

(154)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal likvidavimo scenarijų akcininkai turi teisę tik į likutines pajamas, jei tokių liktų padengus visus įmonės įsipareigojimus ir visas atitinkamas likvidavimo sąnaudas. Likvidavimo rezultatas priklauso nuo įmonės turto vertės ir galimybių jį parduoti.

| (155) | Kad atliktų itin konservatyvų vertinimą, Komisija atsižvelgia į hipotezę, jog likvidavimo atveju SACE nebūtų susigrąžinusi jokių savo kapitalo investicijų į SACE BT. |
| --- | --- |

(155)

Kad atliktų itin konservatyvų vertinimą, Komisija atsižvelgia į hipotezę, jog likvidavimo atveju SACE nebūtų susigrąžinusi jokių savo kapitalo investicijų į SACE BT.

| (156) | Toliau, norint įvertinti santykinį 70 mln. EUR kapitalo injekcijos į SACE BT patrauklumą, palyginti su likvidavimo scenarijumi, reikia įvertinti, kokia buvo įmonės vertė (t. y. 100 % nuosavo kapitalo dalies įmonėje rinkos vertė) atlikus šią 70 mln. EUR injekciją. |
| --- | --- |

(156)

Toliau, norint įvertinti santykinį 70 mln. EUR kapitalo injekcijos į SACE BT patrauklumą, palyginti su likvidavimo scenarijumi, reikia įvertinti, kokia buvo įmonės vertė (t. y. 100 % nuosavo kapitalo dalies įmonėje rinkos vertė) atlikus šią 70 mln. EUR injekciją.

| (157) | Jeigu įmonės vertė po 2009 m. kapitalo injekcijų buvo lygi ar didesnė nei 70 mln. EUR, tokiu atveju privatus investuotojas galėjo būti linkęs atlikti šią investiciją. |
| --- | --- |

(157)

Jeigu įmonės vertė po 2009 m. kapitalo injekcijų buvo lygi ar didesnė nei 70 mln. EUR, tokiu atveju privatus investuotojas galėjo būti linkęs atlikti šią investiciją.

| (158) | Tokia įmonės vertė priklauso nuo akcininkui tenkančių būsimų pinigų srautų (toliau – pinigų srautas) esamosios vertės įvertinimo. |
| --- | --- |

(158)

Tokia įmonės vertė priklauso nuo akcininkui tenkančių būsimų pinigų srautų (toliau – pinigų srautas) esamosios vertės įvertinimo.

| (159) | Atsižvelgdama į tai, Komisija primena, jog tuo metu turėtuose verslo planuose ir (arba) projekcijose nebuvo numatyta jokio tikėtino būsimo pelno srauto, kuris galėtų parodyti, kad rinkos vertė būtų artima 70 mln. EUR. Be to, atsižvelgiant į tai, kad prieš krizę įmonė nebuvo pelninga, negalima tikėtis, kad, sunormalėjus makroekonominei padėčiai ir finansų rinkoms, įmonė automatiškai pasiektų tinkamą pelningumo lygį. Todėl Komisija, remdamasi tuo, kad tikėtino SACE BT pinigų srauto prognozių nebuvo, daro išvadą, jog nebuvo jokių požymių, kad šios įmonės rinkos vertė įgyvendinus trečiąją ir ketvirtąją priemones galėtų būti lygi 70 mln. EUR ar didesnė. Dėl to apdairus privatus investuotojas būtų verčiau leidęs SACE BT bankrutuoti (arba ją pardavęs, jei būtų įmanoma surasti pirkėją), užuot ją rekapitalizavęs. Taigi ir ši papildoma analizė rodo, kad SACE, suteikdama trečiąją ir ketvirtąją priemones, nesielgė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgdama į tai, Komisija primena, jog tuo metu turėtuose verslo planuose ir (arba) projekcijose nebuvo numatyta jokio tikėtino būsimo pelno srauto, kuris galėtų parodyti, kad rinkos vertė būtų artima 70 mln. EUR. Be to, atsižvelgiant į tai, kad prieš krizę įmonė nebuvo pelninga, negalima tikėtis, kad, sunormalėjus makroekonominei padėčiai ir finansų rinkoms, įmonė automatiškai pasiektų tinkamą pelningumo lygį. Todėl Komisija, remdamasi tuo, kad tikėtino SACE BT pinigų srauto prognozių nebuvo, daro išvadą, jog nebuvo jokių požymių, kad šios įmonės rinkos vertė įgyvendinus trečiąją ir ketvirtąją priemones galėtų būti lygi 70 mln. EUR ar didesnė. Dėl to apdairus privatus investuotojas būtų verčiau leidęs SACE BT bankrutuoti (arba ją pardavęs, jei būtų įmanoma surasti pirkėją), užuot ją rekapitalizavęs. Taigi ir ši papildoma analizė rodo, kad SACE, suteikdama trečiąją ir ketvirtąją priemones, nesielgė kaip rinkos ekonomikos investuotojas.

| (160) | Dar galima pažymėti, kad investuotojas galėjo panaudoti kitokį rodiklį įmonės vertei nustatyti, kaip antai vertės nustatymo metodą, pagal kurį akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis (P/B), nustatytas pagal panašias įmones, kurių akcijomis prekiaujama biržoje, dauginamas iš įmonės buhalterinės vertės. |
| --- | --- |

(160)

Dar galima pažymėti, kad investuotojas galėjo panaudoti kitokį rodiklį įmonės vertei nustatyti, kaip antai vertės nustatymo metodą, pagal kurį akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis (P/B), nustatytas pagal panašias įmones, kurių akcijomis prekiaujama biržoje, dauginamas iš įmonės buhalterinės vertės.

| (161) | Komisijos žiniomis, Euler-Hermes yra vienintelė Europos kredito draudimo įmonė, kurios akcijomis prekiaujama biržoje, taigi jos akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis gali būti nustatytas. Šios įmonės rizika yra gana nedidelė (124), nes ji, kaip paaiškėjo, gana gerai atlaikė ankstesnius nuosmukius, 2008 m. ir 2009 m. pirmąjį ketvirtį gavo pelną, o 2008 m. net išmokėjo dividendus. Taigi rizikingesnės įmonės, tokios kaip SACE BT, vertė būtų mažesnė negu vertė, nustatyta taikant Euler-Hermes akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykį. 2009 m. pirmąjį ketvirtį Euler-Hermes akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis sudarė maždaug 0,60 (125). Taigi taikant šį santykį tikėtinai SACE BT buhalterinei vertei 2009 m. pabaigoje, t. y. 94,2 mln. EUR, įmonės vertė sudarytų 56,52 mln. EUR, jeigu įmonių rizikos pobūdis būtų panašus. |
| --- | --- |

(161)

Komisijos žiniomis, Euler-Hermes yra vienintelė Europos kredito draudimo įmonė, kurios akcijomis prekiaujama biržoje, taigi jos akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis gali būti nustatytas. Šios įmonės rizika yra gana nedidelė (124), nes ji, kaip paaiškėjo, gana gerai atlaikė ankstesnius nuosmukius, 2008 m. ir 2009 m. pirmąjį ketvirtį gavo pelną, o 2008 m. net išmokėjo dividendus. Taigi rizikingesnės įmonės, tokios kaip SACE BT, vertė būtų mažesnė negu vertė, nustatyta taikant Euler-Hermes akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykį. 2009 m. pirmąjį ketvirtį Euler-Hermes akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykis sudarė maždaug 0,60 (125). Taigi taikant šį santykį tikėtinai SACE BT buhalterinei vertei 2009 m. pabaigoje, t. y. 94,2 mln. EUR, įmonės vertė sudarytų 56,52 mln. EUR, jeigu įmonių rizikos pobūdis būtų panašus.

| (162) | Tačiau Komisija pažymi, kad prieš krizę SACE BT nebuvo pelninga (priešingai jos pačios verslo planui) ir nebuvo parengta jokio verslo plano, kuriame būtų matyti galimybė įmonei vėl pradėti gauti pelną. Dėl to ji gali būti laikoma gerokai rizikingesne įmone negu tuomet buvo Euler-Hermes, taigi įmonės vertė suteikiant šias priemones būtų buvusi gerokai mažesnė nei 56,52 mln. EUR. |
| --- | --- |

(162)

Tačiau Komisija pažymi, kad prieš krizę SACE BT nebuvo pelninga (priešingai jos pačios verslo planui) ir nebuvo parengta jokio verslo plano, kuriame būtų matyti galimybė įmonei vėl pradėti gauti pelną. Dėl to ji gali būti laikoma gerokai rizikingesne įmone negu tuomet buvo Euler-Hermes, taigi įmonės vertė suteikiant šias priemones būtų buvusi gerokai mažesnė nei 56,52 mln. EUR.

| (163) | Be to, Italija taip pat pripažino, kad dėl rinkos aplinkybių draudimo įmonių rinkos vertė tuomet buvo labai sumažėjusi (126). |
| --- | --- |

(163)

Be to, Italija taip pat pripažino, kad dėl rinkos aplinkybių draudimo įmonių rinkos vertė tuomet buvo labai sumažėjusi (126).

| (164) | Panašiai į vertinimą, pagrįstą būsimais pinigų srautais, išvadą, kad jam yra naudingiau leisti savo patronuojamajai įmonei bankrutuoti, užuot investavus į ją papildomus 70 mln. EUR, privatus investuotojas padarytų ir atlikęs vertinimą akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykio metodu. |
| --- | --- |

(164)

Panašiai į vertinimą, pagrįstą būsimais pinigų srautais, išvadą, kad jam yra naudingiau leisti savo patronuojamajai įmonei bankrutuoti, užuot investavus į ją papildomus 70 mln. EUR, privatus investuotojas padarytų ir atlikęs vertinimą akcijos kainos ir buhalterinės vertės santykio metodu.

| (165) | Taigi, taip pat remiantis atlikta analize, galima daryti išvadą, kad suteikus trečiąją ir ketvirtąją priemones SACE padėtis buvo blogesnė negu būtų buvusi likvidavimo atveju. |
| --- | --- |

(165)

Taigi, taip pat remiantis atlikta analize, galima daryti išvadą, kad suteikus trečiąją ir ketvirtąją priemones SACE padėtis buvo blogesnė negu būtų buvusi likvidavimo atveju.

| (166) | Komisija taip pat pažymi, kad, kaip pabrėžė SACE, krizės metais keli rinkos investuotojai skyrė savo eksporto kredito patronuojamajai įmonei papildomo kapitalo. Dėl didelio neaiškumo ir skubumo tie investuotojai, atlikdami savo investicijas, visaverčių projekcijų galėjo ir neturėti. Tačiau savo akcininkų rekapitalizuotos eksporto kredito įmonės prieš krizę buvo veikusios pelningai, taigi buvo didesnė tikimybė, kad jos galėtų susigrąžinti pelningumą. Tačiau SACE BT veikė nuostolingai. O skirti didelę kapitalo sumą patronuojamajai įmonei, kuri prieš krizę buvusiais metais jau patyrė nuostolių arba tik pasiekdavo nenuostolingumo ribą (nors jos verslo plane buvo numatytas nuoseklus pelningumo didėjimas), privatus investuotojas būtų linkęs mažiau. Jis patikrintų, ar yra kokių nors vilčių vieną dieną užtikrinti, kad įmonė taptų pakankamai pelninga. Komisija pažymi, kad 2009 m. nebuvo parengta jokių finansinių prognozių, kuriose būtų matyti, kaip siekti pelningumo. Į įmonę, patekusią į tokią padėtį, apdairus investuotojas didelės papildomo kapitalo sumos neinvestuotų. |
| --- | --- |

(166)

Komisija taip pat pažymi, kad, kaip pabrėžė SACE, krizės metais keli rinkos investuotojai skyrė savo eksporto kredito patronuojamajai įmonei papildomo kapitalo. Dėl didelio neaiškumo ir skubumo tie investuotojai, atlikdami savo investicijas, visaverčių projekcijų galėjo ir neturėti. Tačiau savo akcininkų rekapitalizuotos eksporto kredito įmonės prieš krizę buvo veikusios pelningai, taigi buvo didesnė tikimybė, kad jos galėtų susigrąžinti pelningumą. Tačiau SACE BT veikė nuostolingai. O skirti didelę kapitalo sumą patronuojamajai įmonei, kuri prieš krizę buvusiais metais jau patyrė nuostolių arba tik pasiekdavo nenuostolingumo ribą (nors jos verslo plane buvo numatytas nuoseklus pelningumo didėjimas), privatus investuotojas būtų linkęs mažiau. Jis patikrintų, ar yra kokių nors vilčių vieną dieną užtikrinti, kad įmonė taptų pakankamai pelninga. Komisija pažymi, kad 2009 m. nebuvo parengta jokių finansinių prognozių, kuriose būtų matyti, kaip siekti pelningumo. Į įmonę, patekusią į tokią padėtį, apdairus investuotojas didelės papildomo kapitalo sumos neinvestuotų.

| (167) | SACE įrodinėja, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nebuvo pasibaigęs, todėl įmonei buvo sunkiau atlaikyti finansų krizės poveikį. Pirma, Komisija pažymi, kad 2008 m., kai kilo krizė, buvo jau ketvirtieji SACE BT veiklos metai. Pagal Komisijos praktiką naujai įsteigta įmonė apskritai laikoma trejus pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje (127). Antra, net jei tai, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nesibaigė, būtų tiesa, nėra aišku, kokį poveikį tai būtų turėję taikant REIP. Iš tiesų, privatus investuotojas vis vien būtų įvertinęs tikėtiną įmonės rinkos vertę po rekapitalizavimo (remdamasis jos tikėtinu pelningumu) ir palyginęs ją su galimybe leisti įmonei bankrutuoti arba ją parduoti. Italija ir SACE neįrodė, jog dėl to, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nebuvo pasibaigęs, SACE galėjo iš jos tikėtis didesnio pelningumo ateityje. Kaip nurodyta 77 konstatuojamojoje dalyje, vieninteliame tuomet buvusiame verslo plane tebuvo numatyta, kad 2011 m. bus vėl pasiekta nenuostolingumo riba. Jame nebuvo numatyta, kad bus pradėta gauti pelną. |
| --- | --- |

(167)

SACE įrodinėja, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nebuvo pasibaigęs, todėl įmonei buvo sunkiau atlaikyti finansų krizės poveikį. Pirma, Komisija pažymi, kad 2008 m., kai kilo krizė, buvo jau ketvirtieji SACE BT veiklos metai. Pagal Komisijos praktiką naujai įsteigta įmonė apskritai laikoma trejus pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje (127). Antra, net jei tai, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nesibaigė, būtų tiesa, nėra aišku, kokį poveikį tai būtų turėję taikant REIP. Iš tiesų, privatus investuotojas vis vien būtų įvertinęs tikėtiną įmonės rinkos vertę po rekapitalizavimo (remdamasis jos tikėtinu pelningumu) ir palyginęs ją su galimybe leisti įmonei bankrutuoti arba ją parduoti. Italija ir SACE neįrodė, jog dėl to, kad SACE BT veiklos pradžios etapas dar nebuvo pasibaigęs, SACE galėjo iš jos tikėtis didesnio pelningumo ateityje. Kaip nurodyta 77 konstatuojamojoje dalyje, vieninteliame tuomet buvusiame verslo plane tebuvo numatyta, kad 2011 m. bus vėl pasiekta nenuostolingumo riba. Jame nebuvo numatyta, kad bus pradėta gauti pelną.

| (168) | Todėl Komisija daro išvadą, kad trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis SACE BT suteikiamas pranašumas, nes jai buvo suteiktas kapitalas, kurio ji nebūtų galėjusi pritraukti rinkoje. Šis kapitalas leido įmonei išlikti, nors ir nebuvo projekcijų, kurios rodytų, kad ji gautų pelno – net ir ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

(168)

Todėl Komisija daro išvadą, kad trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis SACE BT suteikiamas pranašumas, nes jai buvo suteiktas kapitalas, kurio ji nebūtų galėjusi pritraukti rinkoje. Šis kapitalas leido įmonei išlikti, nors ir nebuvo projekcijų, kurios rodytų, kad ji gautų pelno – net ir ilgalaikėje perspektyvoje.

V.1.2.   Priemonės priskyrimas valstybei ir valstybiniai ištekliai

| (169) | Sprendimo pradėti procedūrą 73–78 konstatuojamosiose dalyse Komisija, atsižvelgdama į tai, kad visą SACE valdo valstybė, taikė Stardust Marine
   (128) rodiklius, kad įrodytų, jog priemonė priskirtina valstybei. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką (žr. visų pirma sprendimą byloje Stardust Marine), net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Todėl būtina nustatyti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl aptariamų priemonių. |
| --- | --- |

(169)

Sprendimo pradėti procedūrą 73–78 konstatuojamosiose dalyse Komisija, atsižvelgdama į tai, kad visą SACE valdo valstybė, taikė Stardust Marine
   (128) rodiklius, kad įrodytų, jog priemonė priskirtina valstybei. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką (žr. visų pirma sprendimą byloje Stardust Marine), net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Todėl būtina nustatyti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl aptariamų priemonių.

| (170) | Vis dėlto, kaip nustatyta sprendime byloje Stardust Marine:






  „53. | Negalima reikalauti, kad tikslaus tyrimo pagrindu būtų įrodyta, kad tam tikru atveju valstybės institucijos konkrečiai skatino valstybinę įstaigą priimti svarstomas pagalbos priemones. Visų pirma, atsižvelgiant į faktą, kad yra artimi santykiai tarp valstybės ir valstybinių įstaigų, yra reali rizika, kad valstybės pagalba gali būti suteikta neskaidriu būdu per šių įmonių tarpininką ir pažeidžiant Sutartyje nustatytas taisykles dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- | --- |

(170)

Vis dėlto, kaip nustatyta sprendime byloje Stardust Marine:

„53.

Negalima reikalauti, kad tikslaus tyrimo pagrindu būtų įrodyta, kad tam tikru atveju valstybės institucijos konkrečiai skatino valstybinę įstaigą priimti svarstomas pagalbos priemones. Visų pirma, atsižvelgiant į faktą, kad yra artimi santykiai tarp valstybės ir valstybinių įstaigų, yra reali rizika, kad valstybės pagalba gali būti suteikta neskaidriu būdu per šių įmonių tarpininką ir pažeidžiant Sutartyje nustatytas taisykles dėl valstybės pagalbos.

| 54. | Be to, būtent dėl šių privilegijuotų santykių tarp valstybės ir valstybinės įmonės trečiajam asmeniui bus labai sunku konkrečiu atveju įrodyti, kad tokios įmonės priimtos pagalbos priemonės buvo panaudotos valdžios institucijų nurodymu. |
| --- | --- |

54.

Be to, būtent dėl šių privilegijuotų santykių tarp valstybės ir valstybinės įmonės trečiajam asmeniui bus labai sunku konkrečiu atveju įrodyti, kad tokios įmonės priimtos pagalbos priemonės buvo panaudotos valdžios institucijų nurodymu.

| 55. | Dėl šių priežasčių reikia sutikti, kad valstybinės įmonės paimtos pagalbos priskyrimas valstybei gali būti numanomas iš grupės rodiklių, matomų iš situacijos aplinkybių ir konteksto, kuriame buvo imtasi šios priemonės.“ |
| --- | --- |

55.

Dėl šių priežasčių reikia sutikti, kad valstybinės įmonės paimtos pagalbos priskyrimas valstybei gali būti numanomas iš grupės rodiklių, matomų iš situacijos aplinkybių ir konteksto, kuriame buvo imtasi šios priemonės.“

| (171) | Paskui Teisingumo Teismas nurodė tokius rodiklius, kuriais remiantis galima daryti išvadą, ar priemonė, kurios ėmėsi valstybinė įmonė, priskiriama valstybei: i) tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus; ii) tai, kad, be natūralaus pobūdžio veiksnių, valstybines įmones susiejančių su valstybe, valstybinė įmonė, kuriai tarpininkaujant buvo suteikta pagalba, turėjo atsižvelgti į centrinės valdžios įstaigos, t. y. Ministerijų ekonominio planavimo komiteto (it. CIPE), parengtas direktyvas; iii) valstybinės įmonės integravimas į valstybės viešojo administravimo struktūras; iv) įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis; v) teisinis įmonės statusas (tuo požiūriu, ar ji yra viešosios teisės subjektas, ar bendrosios bendrovių teisės subjektas); vi) valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas arba vii) bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo, ar valdžios institucijos dalyvavo tvirtinant priemonę, arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį ar suteikimo sąlygas. |
| --- | --- |

(171)

Paskui Teisingumo Teismas nurodė tokius rodiklius, kuriais remiantis galima daryti išvadą, ar priemonė, kurios ėmėsi valstybinė įmonė, priskiriama valstybei: i) tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus; ii) tai, kad, be natūralaus pobūdžio veiksnių, valstybines įmones susiejančių su valstybe, valstybinė įmonė, kuriai tarpininkaujant buvo suteikta pagalba, turėjo atsižvelgti į centrinės valdžios įstaigos, t. y. Ministerijų ekonominio planavimo komiteto (it. CIPE), parengtas direktyvas; iii) valstybinės įmonės integravimas į valstybės viešojo administravimo struktūras; iv) įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis; v) teisinis įmonės statusas (tuo požiūriu, ar ji yra viešosios teisės subjektas, ar bendrosios bendrovių teisės subjektas); vi) valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas arba vii) bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo, ar valdžios institucijos dalyvavo tvirtinant priemonę, arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį ar suteikimo sąlygas.

| (172) | Toliau sprendimo pradėti procedūrą 79 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, jog labai mažai tikėtina, kad nagrinėjamos priemonės buvo patvirtintos valstybei niekaip nedalyvaujant. |
| --- | --- |

(172)

Toliau sprendimo pradėti procedūrą 79 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, jog labai mažai tikėtina, kad nagrinėjamos priemonės buvo patvirtintos valstybei niekaip nedalyvaujant.

| (173) | Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Italija ir SACE tvirtina, kad nė viena iš šių keturių priemonių nepriskirtina valstybei, nes sprendimus priėmė SACE, veikusi visiškai nepriklausomai nuo valstybės. Įrodinėdama, kad šios priemonės nepriskirtinos valstybei, Italija pateikė papildomų faktinių elementų ir pagrindimą. |
| --- | --- |

(173)

Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Italija ir SACE tvirtina, kad nė viena iš šių keturių priemonių nepriskirtina valstybei, nes sprendimus priėmė SACE, veikusi visiškai nepriklausomai nuo valstybės. Įrodinėdama, kad šios priemonės nepriskirtinos valstybei, Italija pateikė papildomų faktinių elementų ir pagrindimą.

| (174) | Italijos paminėtai teismo praktikai įvertinti reikia pažymėti, kad
  Olympic Airways
  byloje Stardust Marine kriterijai Komisijos sprendime buvo paminėti, tačiau realiai jie nebuvo taikyti. Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, jog iš esmės Komisija paprasčiausiai padarė prielaidą, kad priemonė priskirtina Graikijos valstybei, nepaminėjusi jokių argumentų, kurie galėtų paremti tą jos prielaidą (129). Todėl jis nusprendė, kad Komisijos pateiktų argumentų nepakanka nustatyti, jog ši byla priskirtina valstybei, ir kad priemonė pati savaime nepriskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(174)

Italijos paminėtai teismo praktikai įvertinti reikia pažymėti, kad
  Olympic Airways
  byloje Stardust Marine kriterijai Komisijos sprendime buvo paminėti, tačiau realiai jie nebuvo taikyti. Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, jog iš esmės Komisija paprasčiausiai padarė prielaidą, kad priemonė priskirtina Graikijos valstybei, nepaminėjusi jokių argumentų, kurie galėtų paremti tą jos prielaidą (129). Todėl jis nusprendė, kad Komisijos pateiktų argumentų nepakanka nustatyti, jog ši byla priskirtina valstybei, ir kad priemonė pati savaime nepriskirtina valstybei.

| (175) | Dėl Italijos institucijų priminto sprendimo byloje
  SIC-

  RTP
   (130) Komisija pažymi, kad tame sprendime Pirmosios instancijos teismas patvirtino Komisijos vertinimą, pagal kurį tam tikri ginčyti anksčiau valstybės valdytos įmonės Portugal Telecom sprendimai (susiję su sutikimu atidėti visuomeninio transliuotojo RTP tinklo mokesčio mokėjimus) nebuvo priskirtini valstybei. Tačiau Pirmosios instancijos teismo sprendimas buvo pagrįstas ypatingomis tos bylos aplinkybėmis. Visų pirma
  SIC-

  RTP byloje Pirmosios instancijos teismas, be kita ko, pažymėjo, kad ieškovas nepaneigė Komisijos vertinimo, pagal kurį mokėjimų lengvatos iš esmės buvo nulemtos ginčo tarp RTP ir Portugal Telecom dėl tinklo mokesčio dydžio (131). Be to, Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, jog Komisija nustatė, – ir ieškovas to nepaneigė, – kad Portugal Telecom elgesys po privatizavimo nepasikeitė (132). Taigi yra aišku, kad Pirmosios instancijos teismo vertinimas buvo susijęs su konkrečiu atveju, kuris labai skiriasi nuo šiame sprendime nagrinėjamo atvejo. |
| --- | --- |

(175)

Dėl Italijos institucijų priminto sprendimo byloje
  SIC-

  RTP
   (130) Komisija pažymi, kad tame sprendime Pirmosios instancijos teismas patvirtino Komisijos vertinimą, pagal kurį tam tikri ginčyti anksčiau valstybės valdytos įmonės Portugal Telecom sprendimai (susiję su sutikimu atidėti visuomeninio transliuotojo RTP tinklo mokesčio mokėjimus) nebuvo priskirtini valstybei. Tačiau Pirmosios instancijos teismo sprendimas buvo pagrįstas ypatingomis tos bylos aplinkybėmis. Visų pirma
  SIC-

  RTP byloje Pirmosios instancijos teismas, be kita ko, pažymėjo, kad ieškovas nepaneigė Komisijos vertinimo, pagal kurį mokėjimų lengvatos iš esmės buvo nulemtos ginčo tarp RTP ir Portugal Telecom dėl tinklo mokesčio dydžio (131). Be to, Pirmosios instancijos teismas pažymėjo, jog Komisija nustatė, – ir ieškovas to nepaneigė, – kad Portugal Telecom elgesys po privatizavimo nepasikeitė (132). Taigi yra aišku, kad Pirmosios instancijos teismo vertinimas buvo susijęs su konkrečiu atveju, kuris labai skiriasi nuo šiame sprendime nagrinėjamo atvejo.

| (176) | Italijos ir SACE pateiktuose papildomuose dokumentuose Komisija rado papildomų įrodymų, kad šios priemonės priskirtinos valstybei. Panašiai į sprendimą pradėti procedūrą antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių priskyrimui valstybei įrodyti šiame sprendime taikomi Stardust Marine rodikliai. |
| --- | --- |

(176)

Italijos ir SACE pateiktuose papildomuose dokumentuose Komisija rado papildomų įrodymų, kad šios priemonės priskirtinos valstybei. Panašiai į sprendimą pradėti procedūrą antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių priskyrimui valstybei įrodyti šiame sprendime taikomi Stardust Marine rodikliai.

| (177) | Nors SACE nėra integruota į viešosios administracijos struktūras ir nevykdo viešosios valdžios funkcijų, Komisija mano, kad šie bendrieji rodikliai įrodo, jog SACE skirtos priemonės priskirtinos valstybei (133):






  a) | Pagal 2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 269 6 straipsnio 2 dalį visi SACE valdybos nariai skiriami Italijos valstybės teikimu (134); |
| --- | --- | --- |

(177)

Nors SACE nėra integruota į viešosios administracijos struktūras ir nevykdo viešosios valdžios funkcijų, Komisija mano, kad šie bendrieji rodikliai įrodo, jog SACE skirtos priemonės priskirtinos valstybei (133):

a)

Pagal 2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 269 6 straipsnio 2 dalį visi SACE valdybos nariai skiriami Italijos valstybės teikimu (134);

| b) | SACE nevykdo savo veiklos „rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis“:






  i) | 2004 m. SACE užduotis buvo (ir šiandien tebėra) palaikyti ir skatinti Italijos ekonomikos konkurencingumą, ir ji iš esmės draudžia neparduotiną riziką, apibrėžtą Komunikate dėl eksporto kredito (t. y. ji veikia srityje, kurioje, kaip manoma, įprastų rinkos konkurencijos sąlygų nėra); |
| --- | --- | --- |

b)

SACE nevykdo savo veiklos „rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis“:

i)

2004 m. SACE užduotis buvo (ir šiandien tebėra) palaikyti ir skatinti Italijos ekonomikos konkurencingumą, ir ji iš esmės draudžia neparduotiną riziką, apibrėžtą Komunikate dėl eksporto kredito (t. y. ji veikia srityje, kurioje, kaip manoma, įprastų rinkos konkurencijos sąlygų nėra);

| ii) | SACE veikla visada buvo užtikrinama valstybės garantija, priešingai, negu leidžiama kitoms valstybinėms įmonėms, kurios veikia konkuruodamos su privačiais rinkos veiklos vykdytojais, pagal valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

ii)

SACE veikla visada buvo užtikrinama valstybės garantija, priešingai, negu leidžiama kitoms valstybinėms įmonėms, kurios veikia konkuruodamos su privačiais rinkos veiklos vykdytojais, pagal valstybės pagalbos taisykles;

| iii) | SACE finansines ataskaitas tikrina Audito Rūmai, o Ekonomikos ir finansų ministerija turi teikti Italijos Parlamentui metines ataskaitas apie jos veiklą; |
| --- | --- |

iii)

SACE finansines ataskaitas tikrina Audito Rūmai, o Ekonomikos ir finansų ministerija turi teikti Italijos Parlamentui metines ataskaitas apie jos veiklą;

| iv) | kalbant apie valstybės įtaką SACE išteklių paskirstymui, CIPE turi kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. apsvarstyti finansines projekcijas, taip pat finansinius poreikius, susijusius su tam tikra rizika, ir apibrėžti bendras neparduotinos rizikos, kurią prisiimtų SACE, ribas, konkrečiai taikomas garantijoms, kurių trukmė yra trumpesnė ir ilgesnė nei 24 mėnesiai (135). |
| --- | --- |

iv)

kalbant apie valstybės įtaką SACE išteklių paskirstymui, CIPE turi kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. apsvarstyti finansines projekcijas, taip pat finansinius poreikius, susijusius su tam tikra rizika, ir apibrėžti bendras neparduotinos rizikos, kurią prisiimtų SACE, ribas, konkrečiai taikomas garantijoms, kurių trukmė yra trumpesnė ir ilgesnė nei 24 mėnesiai (135).

| c) | SACE BT įstatuose nustatyta, kad, be teisinių nuostatų, įprastai taikomų privačioms draudimo įmonėms, SACE BT taip pat taikoma įstatymo nuostata (136), pagal kurią tuo atveju, jeigu būtų sukurtas naujas juridinis asmuo, kuris draustų parduotiną riziką, SACE turėtų valdyti ne mažiau kaip 30 % jo kapitalo. Taigi atrodytų, kad net ir įkūrus SACE BT Italijos valstybė darė poveikį šiai įmonei nuolat skiriamai paramai (antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės) – tiek, kiek pagal minėtą teisinę nuostatą pašalinama galimybė nutraukti tokios rizikos draudimą ir (arba) visą šią veiklą parduoti rinkos dalyviui (137). |
| --- | --- |

c)

SACE BT įstatuose nustatyta, kad, be teisinių nuostatų, įprastai taikomų privačioms draudimo įmonėms, SACE BT taip pat taikoma įstatymo nuostata (136), pagal kurią tuo atveju, jeigu būtų sukurtas naujas juridinis asmuo, kuris draustų parduotiną riziką, SACE turėtų valdyti ne mažiau kaip 30 % jo kapitalo. Taigi atrodytų, kad net ir įkūrus SACE BT Italijos valstybė darė poveikį šiai įmonei nuolat skiriamai paramai (antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės) – tiek, kiek pagal minėtą teisinę nuostatą pašalinama galimybė nutraukti tokios rizikos draudimą ir (arba) visą šią veiklą parduoti rinkos dalyviui (137).

| (178) | Be bendrųjų rodiklių, nurodytų 177 konstatuojamojoje dalyje, galima nustatyti kitus konkrečiai su antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių suteikimo sąlygomis susijusius rodiklius:






  a) | tuo metu, kai buvo suteiktos antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės, du iš keturių SACE valdybos narių ėjo vadovaujančias pareigas Italijos administracijoje (138), t. y. buvusioje Užsienio prekybos ministerijoje (dabartinėje Ekonominės plėtros ministerijoje) ir Užsienio reikalų ministerijoje. Tokiomis aplinkybėmis SACE valdybos narys, taip pat ėjęs vadovaujančias pareigas Užsienio reikalų ministerijoje (įgaliotasis ministras, Daugiašalio ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo departamento generalinis direktorius, Italijos užsienio reikalų ministerija), 2009 m. balandžio 1 d. SACE valdybos posėdyje pareiškė, kad draudimo pajėgumas neturėtų sumažėti „nei neparduotinos rizikos sektoriuje, nei parduotinos rizikos atžvilgiu“ (139). Be to, SACE valdybos narys, taip pat einantis vadovaujančias pareigas Užsienio prekybos ministerijoje (dabartinėje Ekonominės plėtros ministerijoje – Užsienio prekybos ministerijos tarptautinimo politikos bendrojo skyriaus direktorius), tame pačiame 2009 m. balandžio 1 d. SACE valdybos posėdyje pareiškė, kad parama, kuri [Italijos įmonių] sistemai suteikiama SACE vykdoma veikla, iš šalies nėra visada aiškiai suvokiama, tačiau tai taip pat parodo, kaip svarbu remti SACE BT, be kita ko, ją rekapitalizuojant (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

Be bendrųjų rodiklių, nurodytų 177 konstatuojamojoje dalyje, galima nustatyti kitus konkrečiai su antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių suteikimo sąlygomis susijusius rodiklius:

a)

tuo metu, kai buvo suteiktos antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės, du iš keturių SACE valdybos narių ėjo vadovaujančias pareigas Italijos administracijoje (138), t. y. buvusioje Užsienio prekybos ministerijoje (dabartinėje Ekonominės plėtros ministerijoje) ir Užsienio reikalų ministerijoje. Tokiomis aplinkybėmis SACE valdybos narys, taip pat ėjęs vadovaujančias pareigas Užsienio reikalų ministerijoje (įgaliotasis ministras, Daugiašalio ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo departamento generalinis direktorius, Italijos užsienio reikalų ministerija), 2009 m. balandžio 1 d. SACE valdybos posėdyje pareiškė, kad draudimo pajėgumas neturėtų sumažėti „nei neparduotinos rizikos sektoriuje, nei parduotinos rizikos atžvilgiu“ (139). Be to, SACE valdybos narys, taip pat einantis vadovaujančias pareigas Užsienio prekybos ministerijoje (dabartinėje Ekonominės plėtros ministerijoje – Užsienio prekybos ministerijos tarptautinimo politikos bendrojo skyriaus direktorius), tame pačiame 2009 m. balandžio 1 d. SACE valdybos posėdyje pareiškė, kad parama, kuri [Italijos įmonių] sistemai suteikiama SACE vykdoma veikla, iš šalies nėra visada aiškiai suvokiama, tačiau tai taip pat parodo, kaip svarbu remti SACE BT, be kita ko, ją rekapitalizuojant (140).

| b) | Buvo pripažinta patronuojančiosios įmonės SACE ir kitų grupės įmonių, taigi įskaitant ir SACE BT, vaidmens svarba Italijos ekonomikos atsigavimui. 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje SACE valdyba pripažino, kad yra svarbu remti SACE BT, nes SACE grupė vykdo institucinę Italijos įmonių palaikymo funkciją (141). Ši nuomonė buvo pakartota 2009 m. balandžio 1 d. pranešime spaudai apie konsoliduotų SACE grupės rezultatų paskelbimą (142), kuriame buvo nustatyta: „Valdyba atkreipia dėmesį į SACE grupės vaidmenį remiant Italijos ekonomiką. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų padėtį, kuri nėra paprasčiausias verslo ciklo nuosmukis, šis vaidmuo strategiškai ypač svarbus. Valdyba įsitikinusi, kad SACE finansinėmis priemonėmis ir patirtimi gali svariai prisidėti prie Italijos ekonomikos atsigavimo.“ Tokie pareiškimai patvirtina minėtą išvadą, kad SACE veikla pagal jos pobūdį nėra vien siekiama pelno ir ji nėra vykdoma įprastomis rinkos konkurencijos sąlygomis (143). Taigi SACE skiriasi nuo kitų valstybės valdomų įmonių, kurios siekia grynai komercinių tikslų, kaip antai vien užtikrinti nuosavo kapitalo grąžą ir paskirstyti gautą pelną mokant dividendus. Tai sutvirtina išvadą, kad valstybė naudojo SACE kaip priemonę jos pagrindinei užduočiai skatinti ekonominę plėtrą šalyje vykdyti. Panašiai ir iš 2009 m. gegužės 26 d. SACE valdybos posėdžio, kuriame valdyba pareiškė ketinanti antrąja, trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis paremti SACE BT, protokolo atrodo, kad suteikti tokią paramą taip pat paskatino SACE BT pagalbos stiprinant Italijos įmones vaidmuo (144). Be to, atrodo, kad priemonės, kurių buvo imtasi per finansų krizę SACE BT paremti, taip pat gali būti susijusios su grupės vaidmeniu remiant Italijos ekonomikos atsigavimą. |
| --- | --- |

b)

Buvo pripažinta patronuojančiosios įmonės SACE ir kitų grupės įmonių, taigi įskaitant ir SACE BT, vaidmens svarba Italijos ekonomikos atsigavimui. 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje SACE valdyba pripažino, kad yra svarbu remti SACE BT, nes SACE grupė vykdo institucinę Italijos įmonių palaikymo funkciją (141). Ši nuomonė buvo pakartota 2009 m. balandžio 1 d. pranešime spaudai apie konsoliduotų SACE grupės rezultatų paskelbimą (142), kuriame buvo nustatyta: „Valdyba atkreipia dėmesį į SACE grupės vaidmenį remiant Italijos ekonomiką. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų padėtį, kuri nėra paprasčiausias verslo ciklo nuosmukis, šis vaidmuo strategiškai ypač svarbus. Valdyba įsitikinusi, kad SACE finansinėmis priemonėmis ir patirtimi gali svariai prisidėti prie Italijos ekonomikos atsigavimo.“ Tokie pareiškimai patvirtina minėtą išvadą, kad SACE veikla pagal jos pobūdį nėra vien siekiama pelno ir ji nėra vykdoma įprastomis rinkos konkurencijos sąlygomis (143). Taigi SACE skiriasi nuo kitų valstybės valdomų įmonių, kurios siekia grynai komercinių tikslų, kaip antai vien užtikrinti nuosavo kapitalo grąžą ir paskirstyti gautą pelną mokant dividendus. Tai sutvirtina išvadą, kad valstybė naudojo SACE kaip priemonę jos pagrindinei užduočiai skatinti ekonominę plėtrą šalyje vykdyti. Panašiai ir iš 2009 m. gegužės 26 d. SACE valdybos posėdžio, kuriame valdyba pareiškė ketinanti antrąja, trečiąja ir ketvirtąja priemonėmis paremti SACE BT, protokolo atrodo, kad suteikti tokią paramą taip pat paskatino SACE BT pagalbos stiprinant Italijos įmones vaidmuo (144). Be to, atrodo, kad priemonės, kurių buvo imtasi per finansų krizę SACE BT paremti, taip pat gali būti susijusios su grupės vaidmeniu remiant Italijos ekonomikos atsigavimą.

| c) | Šių argumentų pakanka teigti, kad SACE BT užduotis neapsiriboja privataus ekonominės veiklos vykdytojo tikslais. Tokia užduotis taip pat buvo pripažinta 2009 m. gegužės 27 d. SACE BT valdybos posėdžio protokole, kur kalbama apie svarstymus dėl 2009 m. SACE BT patikslinto biudžeto, į kurį reikėjo įtraukti 70 mln. EUR rekapitalizavimą, kad būtų įvykdyti mokumo reikalavimai: „[...]“
   (145), (146). |
| --- | --- |

c)

Šių argumentų pakanka teigti, kad SACE BT užduotis neapsiriboja privataus ekonominės veiklos vykdytojo tikslais. Tokia užduotis taip pat buvo pripažinta 2009 m. gegužės 27 d. SACE BT valdybos posėdžio protokole, kur kalbama apie svarstymus dėl 2009 m. SACE BT patikslinto biudžeto, į kurį reikėjo įtraukti 70 mln. EUR rekapitalizavimą, kad būtų įvykdyti mokumo reikalavimai: „[...]“
   (145), (146).

| (179) | Kalbant apie antrąją priemonę, SACE Rizikos valdymo skyrius 2009 m. kovo 19 d. pateiktoje pažymoje (147) (kurios paskirtis buvo patikrinti, ar apytikriai apskaičiuotas SACE pelningumas, kurį užtikrintų perdraudimo sutartis, derėjo su prisiimta rizika) SACE vadovybei pateikta palanki nuomonė dėl įmonės dalyvavimo perdraudimo sutartyje. 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje SACE valdyba pritarė, kad SACE tokiomis pat sąlygomis, kaip tos, su kuriomis sutiko privatūs perdraudikai, dalyvautų SACE BT perteklinių nuostolių perdraudimo sutartyje, įnešdama rinkos perdraudikų nepadengtą sumą ir taikydama iki 48 mln. EUR galimų nuostolių ribą. Ši SACE BT skirta priemonė padėtų įmonei išsaugoti savo draudimo pajėgumą, visų pirma draudžiant mažąsias ir vidutines įmones (148). |
| --- | --- |

(179)

Kalbant apie antrąją priemonę, SACE Rizikos valdymo skyrius 2009 m. kovo 19 d. pateiktoje pažymoje (147) (kurios paskirtis buvo patikrinti, ar apytikriai apskaičiuotas SACE pelningumas, kurį užtikrintų perdraudimo sutartis, derėjo su prisiimta rizika) SACE vadovybei pateikta palanki nuomonė dėl įmonės dalyvavimo perdraudimo sutartyje. 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje SACE valdyba pritarė, kad SACE tokiomis pat sąlygomis, kaip tos, su kuriomis sutiko privatūs perdraudikai, dalyvautų SACE BT perteklinių nuostolių perdraudimo sutartyje, įnešdama rinkos perdraudikų nepadengtą sumą ir taikydama iki 48 mln. EUR galimų nuostolių ribą. Ši SACE BT skirta priemonė padėtų įmonei išsaugoti savo draudimo pajėgumą, visų pirma draudžiant mažąsias ir vidutines įmones (148).

| (180) | Taigi 177, 178 ir 179 konstatuojamosiose dalyse Komisijos pateiktas įvertinimas parodo, kad SACE yra aiškiai susijusi su Italijos valdžios institucijomis ir ja naudojamasi įgyvendinant uždavinius, susijusius su ekonomikos reikalais, už kuriuos paprastai yra atsakingos tos institucijos. Taip pat atsižvelgdama į ekonominę ir politinę nagrinėjamų priemonių svarbą ir į visuomet glaudžius valstybės ir SACE ryšius, Komisija mano, jog yra pakankamai argumentų, kad būtų galima manyti, jog antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(180)

Taigi 177, 178 ir 179 konstatuojamosiose dalyse Komisijos pateiktas įvertinimas parodo, kad SACE yra aiškiai susijusi su Italijos valdžios institucijomis ir ja naudojamasi įgyvendinant uždavinius, susijusius su ekonomikos reikalais, už kuriuos paprastai yra atsakingos tos institucijos. Taip pat atsižvelgdama į ekonominę ir politinę nagrinėjamų priemonių svarbą ir į visuomet glaudžius valstybės ir SACE ryšius, Komisija mano, jog yra pakankamai argumentų, kad būtų galima manyti, jog antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės priskirtinos valstybei.

V.1.3.   Atrankumas

| (181) | Dėl antrosios priemonės Komisija atkreipia dėmesį į Italijos pareiškimą, kad SACE pagal savo įstatus (149) turėjo galimybę sudaryti perdraudimo ir bendrojo draudimo sutartis su kitais nei SACE BT privačiais draudikais. Tačiau, nepaisant tos nuostatos, Italija neįrodė, kad SACE galėjo tokiomis pat sąlygomis pasiūlyti perdraudimą visiems privatiems draudikams. Bet kuriuo atveju buvo įrodyta, kad perdraudimo sutartį ji sudarė tik su SACE BT ir rinkos sąlygų neatitinkančiomis sąlygomis. Taigi nėra abejonių, kad ši konkreti su SACE BT susijusi priemonė yra atrankinė. |
| --- | --- |

(181)

Dėl antrosios priemonės Komisija atkreipia dėmesį į Italijos pareiškimą, kad SACE pagal savo įstatus (149) turėjo galimybę sudaryti perdraudimo ir bendrojo draudimo sutartis su kitais nei SACE BT privačiais draudikais. Tačiau, nepaisant tos nuostatos, Italija neįrodė, kad SACE galėjo tokiomis pat sąlygomis pasiūlyti perdraudimą visiems privatiems draudikams. Bet kuriuo atveju buvo įrodyta, kad perdraudimo sutartį ji sudarė tik su SACE BT ir rinkos sąlygų neatitinkančiomis sąlygomis. Taigi nėra abejonių, kad ši konkreti su SACE BT susijusi priemonė yra atrankinė.

| (182) | Kalbant apie trečiąją priemonę, šis veiksmas buvo numatytas tik vienai įmonei, t. y. SACE BT. Taigi ši priemonė yra atrankinė. |
| --- | --- |

(182)

Kalbant apie trečiąją priemonę, šis veiksmas buvo numatytas tik vienai įmonei, t. y. SACE BT. Taigi ši priemonė yra atrankinė.

| (183) | Kalbant apie ketvirtąją priemonę, šis veiksmas buvo numatytas tik vienai įmonei, t. y. SACE BT. Taigi ši priemonė yra atrankinė. |
| --- | --- |

(183)

Kalbant apie ketvirtąją priemonę, šis veiksmas buvo numatytas tik vienai įmonei, t. y. SACE BT. Taigi ši priemonė yra atrankinė.

V.1.4.   Konkurencijos iškraipymas

| (184) | Kalbant apie antrąją priemonę, ja SACE BT buvo suteikta galimybė pasirašyti daugiau draudimo įmokų nei ji būtų galėjusi be SACE perdraudimo ar savo sąskaita prisiimti mažesnę riziką. Todėl Komisija daro išvadą, kad antrąja priemone buvo iškreipta konkurencija (150). |
| --- | --- |

(184)

Kalbant apie antrąją priemonę, ja SACE BT buvo suteikta galimybė pasirašyti daugiau draudimo įmokų nei ji būtų galėjusi be SACE perdraudimo ar savo sąskaita prisiimti mažesnę riziką. Todėl Komisija daro išvadą, kad antrąja priemone buvo iškreipta konkurencija (150).

| (185) | Kalbant apie trečiąją ir ketvirtąją priemones, Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 dalyje nustatyta, kad valstybės kapitalo teikimas tam tikroms įmonėms, kuris yra susijęs su valstybės pagalba, jeigu valstybė veikė ne taip, kaip veiktų privatus investuotojas rinkos ekonomikos sąlygomis, iškraipo konkurenciją (151). Komisija turi rimtų abejonių, ar nesant priemonių, kurių ėmėsi SACE, SACE BT būtų galėjusi tęsti veiklą įprastomis sąlygomis. Be to kapitalo SACE BT greičiausiai nebūtų įvykdžiusi savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimų ir būtų buvusi nemoki. Be valstybės kapitalo injekcijos SACE BT bent jau būtų pasirašiusi gerokai mažiau naujų draudimo įmokų. Jai būtų tekę gerokai sumažinti užimamą rinkos dalį. Tačiau, kaip matyti 6 lentelėje, ji gerokai padidino užimamą rinkos dalį. Taigi konkurencija buvo iškraipyta ir trečiąja bei ketvirtąja priemonėmis. |
| --- | --- |

(185)

Kalbant apie trečiąją ir ketvirtąją priemones, Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 dalyje nustatyta, kad valstybės kapitalo teikimas tam tikroms įmonėms, kuris yra susijęs su valstybės pagalba, jeigu valstybė veikė ne taip, kaip veiktų privatus investuotojas rinkos ekonomikos sąlygomis, iškraipo konkurenciją (151). Komisija turi rimtų abejonių, ar nesant priemonių, kurių ėmėsi SACE, SACE BT būtų galėjusi tęsti veiklą įprastomis sąlygomis. Be to kapitalo SACE BT greičiausiai nebūtų įvykdžiusi savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimų ir būtų buvusi nemoki. Be valstybės kapitalo injekcijos SACE BT bent jau būtų pasirašiusi gerokai mažiau naujų draudimo įmokų. Jai būtų tekę gerokai sumažinti užimamą rinkos dalį. Tačiau, kaip matyti 6 lentelėje, ji gerokai padidino užimamą rinkos dalį. Taigi konkurencija buvo iškraipyta ir trečiąja bei ketvirtąja priemonėmis.

V.1.5.   Poveikis prekybai

| (186) | Eksporto kredito draudimo rinka ir kitos draudimo paslaugos, kurias teikia SACE BT, yra atviros valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungoje veikia daug rinkos dalyvių iš įvairių valstybių narių. Italijoje SACE BT konkuruoja su užsienio bendrovių patronuojamosiomis įmonėmis (žr. 6 lentelę).

  6 lentelė


  SACE BT padėtis Italijos kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje (%) | | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria-SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali
   (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia
   (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | Kiti | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Eksporto kredito draudimo rinka ir kitos draudimo paslaugos, kurias teikia SACE BT, yra atviros valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungoje veikia daug rinkos dalyvių iš įvairių valstybių narių. Italijoje SACE BT konkuruoja su užsienio bendrovių patronuojamosiomis įmonėmis (žr. 6 lentelę).

6 lentelė

SACE BT padėtis Italijos kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkoje (%)

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria-SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali
   (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia
   (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

Kiti

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | Taigi – ir tai atitinka Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 dalį – bet koks įmonei suteiktas pranašumas daro poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(187)

Taigi – ir tai atitinka Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 dalį – bet koks įmonei suteiktas pranašumas daro poveikį prekybai.

V.1.6.   2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (de minimis pagalbos reglamentas)
   (153)
  taikymas

| (188) | Reglamente (EB) Nr. 1998/2006 apibrėžiamas pagalbos dydis, už kurį mažesnės pagalbos priemonės laikomos neatitinkančiomis visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų ir dėl to joms netaikomas pranešimo reikalavimas, numatytas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgiant į SACE BT suteiktos pagalbos sumas, de minimis reglamente nustatytos 200 000 EUR ribos neviršytų tik antroji priemonė. Komisija 128 konstatuojamojoje dalyje apskaičiavo, kad su antrąja priemone susijusi pagalbos suma yra 156 000 EUR. |
| --- | --- |

(188)

Reglamente (EB) Nr. 1998/2006 apibrėžiamas pagalbos dydis, už kurį mažesnės pagalbos priemonės laikomos neatitinkančiomis visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų ir dėl to joms netaikomas pranešimo reikalavimas, numatytas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Atsižvelgiant į SACE BT suteiktos pagalbos sumas, de minimis reglamente nustatytos 200 000 EUR ribos neviršytų tik antroji priemonė. Komisija 128 konstatuojamojoje dalyje apskaičiavo, kad su antrąja priemone susijusi pagalbos suma yra 156 000 EUR.

| (189) | Tačiau Italija Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 nesirėmė ir neįrodė, kad antrosios priemonės suteikimo metu SACE BT atitiko tame reglamente nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(189)

Tačiau Italija Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 nesirėmė ir neįrodė, kad antrosios priemonės suteikimo metu SACE BT atitiko tame reglamente nustatytas sąlygas.

| (190) | Be to, Reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 netaikomas sunkumų patiriančioms įmonėms. Šiuo požiūriu Italija nelaikė SACE BT sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (154). Tačiau Italija nepateikė pakankamai įrodymų šiai nuomonei paremti. Kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, įprasti sunkumų patiriančios įmonės bruožai, be kita ko, yra didėjantys nuostoliai, pajėgumų perteklius ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė. SACE BT didelius nuostolius užfiksavo ir 2008 m. (maždaug 29,5 mln. EUR), ir 2009 m. (maždaug 34 mln. EUR), ir tai paskatino jos akcininką įsikišti ir įvykdyti didelio masto rekapitalizavimą. Be to, kaip nurodė Italija, jau 2009 m. pirmojo pusmečio pabaigoje turto nepakako rezervams padengti, t. y. 2009 m. birželio mėn. pabaigoje reikėjo 23 mln. EUR sumos, o 2009 m. pabaigoje – 68 mln. EUR sumos (155). |
| --- | --- |

(190)

Be to, Reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 netaikomas sunkumų patiriančioms įmonėms. Šiuo požiūriu Italija nelaikė SACE BT sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (154). Tačiau Italija nepateikė pakankamai įrodymų šiai nuomonei paremti. Kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, įprasti sunkumų patiriančios įmonės bruožai, be kita ko, yra didėjantys nuostoliai, pajėgumų perteklius ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė. SACE BT didelius nuostolius užfiksavo ir 2008 m. (maždaug 29,5 mln. EUR), ir 2009 m. (maždaug 34 mln. EUR), ir tai paskatino jos akcininką įsikišti ir įvykdyti didelio masto rekapitalizavimą. Be to, kaip nurodė Italija, jau 2009 m. pirmojo pusmečio pabaigoje turto nepakako rezervams padengti, t. y. 2009 m. birželio mėn. pabaigoje reikėjo 23 mln. EUR sumos, o 2009 m. pabaigoje – 68 mln. EUR sumos (155).

| (191) | Antra, net jei SACE BT būtų atitikusi reikalavimus de minimis pagalbai gauti, prieš suteikdama tokią pagalbą Italija iš SACE BT turėjo gauti deklaraciją apie bet kokią kitą de minimis pagalbą, gautą per ankstesnius dvejus fiskalinius metus ir einamaisiais fiskaliniais metais (156). Be to, jeigu Italija buvo planavusi suteikti SACE BT de minimis pagalbą, ji turėtų būti raštu pranešusi SACE BT apie numatytą skiriamos pagalbos sumą (išreikštą bendruoju subsidijos ekvivalentu) ir tokios pagalbos de minimis pobūdį. Italija Komisijai tokių dokumentų nepateikė. |
| --- | --- |

(191)

Antra, net jei SACE BT būtų atitikusi reikalavimus de minimis pagalbai gauti, prieš suteikdama tokią pagalbą Italija iš SACE BT turėjo gauti deklaraciją apie bet kokią kitą de minimis pagalbą, gautą per ankstesnius dvejus fiskalinius metus ir einamaisiais fiskaliniais metais (156). Be to, jeigu Italija buvo planavusi suteikti SACE BT de minimis pagalbą, ji turėtų būti raštu pranešusi SACE BT apie numatytą skiriamos pagalbos sumą (išreikštą bendruoju subsidijos ekvivalentu) ir tokios pagalbos de minimis pobūdį. Italija Komisijai tokių dokumentų nepateikė.

| (192) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija antrosios priemonės negali laikyti de minimis pagalba. |
| --- | --- |

(192)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija antrosios priemonės negali laikyti de minimis pagalba.

V.1.7.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (193) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(193)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės yra valstybės pagalba.

V. 2.   PRIEMONIŲ PRISKYRIMAS NAUJAI PAGALBAI ARBA ESAMAI PAGALBAI

| (194) | Komisija mano, kad antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės negali būti laikomos suteiktomis prieš Italijai priimant Komunikatą dėl eksporto kredito, todėl jos turi būti priskiriamos naujai pagalbai. |
| --- | --- |

(194)

Komisija mano, kad antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės negali būti laikomos suteiktomis prieš Italijai priimant Komunikatą dėl eksporto kredito, todėl jos turi būti priskiriamos naujai pagalbai.

| (195) | Konkrečiau kalbant, 1997 m. Komunikato dėl eksporto kredito rekomendacijas Italija priėmė vėliausiai 2001 m. rugsėjo 14 d., kai pritarė 2001 m. Komunikato dėl eksporto kredito versijai (žr. sprendimo pradėti procedūrą 5 konstatuojamąją dalį). Antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės buvo suteiktos po tos dienos, taigi tos priemonės priskiriamos naujai pagalbai. |
| --- | --- |

(195)

Konkrečiau kalbant, 1997 m. Komunikato dėl eksporto kredito rekomendacijas Italija priėmė vėliausiai 2001 m. rugsėjo 14 d., kai pritarė 2001 m. Komunikato dėl eksporto kredito versijai (žr. sprendimo pradėti procedūrą 5 konstatuojamąją dalį). Antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės buvo suteiktos po tos dienos, taigi tos priemonės priskiriamos naujai pagalbai.

| (196) | Taigi jos laikomos neteisėta pagalba, nes Italija prieš jas įgyvendindama 2009 m. nepranešė apie jas Komisijai. |
| --- | --- |

(196)

Taigi jos laikomos neteisėta pagalba, nes Italija prieš jas įgyvendindama 2009 m. nepranešė apie jas Komisijai.

V. 3.   GALIMOS PAGALBOS DERĖJIMAS SU VIDAUS RINKA

| (197) | Kaip nustatyta pirmesniame skirsnyje, antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, todėl turėtų būti įvertintas jų derėjimas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(197)

Kaip nustatyta pirmesniame skirsnyje, antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, todėl turėtų būti įvertintas jų derėjimas su vidaus rinka.

V.3.1.   Teisinis derėjimo vertinimo pagrindas

| (198) | Nors Italija ir SACE laikėsi nuomonės, kad šios priemonės nėra pagalba, jos nepateikė argumentų ir įrodymų, kodėl šios priemonės atitiktų derėjimo sąlygas. Kaip nustatyta 81 konstatuojamojoje dalyje, kaip galimu trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo pagrindu SACE rėmėsi Rekapitalizavimo komunikatu ir Restruktūrizavimo komunikatu (157). Tačiau nei Italija, nei SACE nepagrindė savo argumentų, kad tuose komunikatuose nustatytos sąlygos būtų įvykdytos. |
| --- | --- |

(198)

Nors Italija ir SACE laikėsi nuomonės, kad šios priemonės nėra pagalba, jos nepateikė argumentų ir įrodymų, kodėl šios priemonės atitiktų derėjimo sąlygas. Kaip nustatyta 81 konstatuojamojoje dalyje, kaip galimu trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo pagrindu SACE rėmėsi Rekapitalizavimo komunikatu ir Restruktūrizavimo komunikatu (157). Tačiau nei Italija, nei SACE nepagrindė savo argumentų, kad tuose komunikatuose nustatytos sąlygos būtų įvykdytos.

| (199) | Komisija primena, kad pagal Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 ir 4.1 dalis Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo išimtys, nustatytos to straipsnio 2 ir 3 dalyse, parduotinai rizikai netaikomos („[...] valstybės pagalba, kuria naudojasi valstybės remiami eksporto kreditų draudikai [...] parduotinos rizikos srityje, gali iškraipyti konkurenciją ir todėl jai negali būti taikoma išimtis pagal Sutartyje išdėstytas valstybės pagalbos taisykles“). Taigi paprastai negalima rasti jokio pagalbos, kuria remiami parduotinos rizikos srityje veikiantys kredito draudikai, derėjimo pagrindo. |
| --- | --- |

(199)

Komisija primena, kad pagal Komunikato dėl eksporto kredito 3.2 ir 4.1 dalis Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo išimtys, nustatytos to straipsnio 2 ir 3 dalyse, parduotinai rizikai netaikomos („[...] valstybės pagalba, kuria naudojasi valstybės remiami eksporto kreditų draudikai [...] parduotinos rizikos srityje, gali iškraipyti konkurenciją ir todėl jai negali būti taikoma išimtis pagal Sutartyje išdėstytas valstybės pagalbos taisykles“). Taigi paprastai negalima rasti jokio pagalbos, kuria remiami parduotinos rizikos srityje veikiantys kredito draudikai, derėjimo pagrindo.

| (200) | Vis dėlto Komisija įrodys, jog šios trys pagalbos priemonės bet kuriuo atveju neatitiktų nė vienos iš sąlygų, kad galėtų būti laikomos derančiomis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(200)

Vis dėlto Komisija įrodys, jog šios trys pagalbos priemonės bet kuriuo atveju neatitiktų nė vienos iš sąlygų, kad galėtų būti laikomos derančiomis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį.

V.3.2.   Derėjimas pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės)
   (158)

| (201) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse sanavimo pagalba apibrėžiama kaip trumpalaikė pagalba, iš esmės suteikiama ne ilgesniam nei šešių mėnesių laikotarpiui, siekiant pagalbos gavėjui sudaryti būtiną galimybę parengti išsamų restruktūrizavimo arba likvidavimo planą. Savo pobūdžiu sanavimo pagalba yra laikina ir atšaukiama. Sanavimo pagalbą paprastai sudaro paskolų garantijos arba paskolos, sunkumus patiriančiai įmonei suteikiamos tol, kol yra vertinama jos ateitis. |
| --- | --- |

(201)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse sanavimo pagalba apibrėžiama kaip trumpalaikė pagalba, iš esmės suteikiama ne ilgesniam nei šešių mėnesių laikotarpiui, siekiant pagalbos gavėjui sudaryti būtiną galimybę parengti išsamų restruktūrizavimo arba likvidavimo planą. Savo pobūdžiu sanavimo pagalba yra laikina ir atšaukiama. Sanavimo pagalbą paprastai sudaro paskolų garantijos arba paskolos, sunkumus patiriančiai įmonei suteikiamos tol, kol yra vertinama jos ateitis.

| (202) | Dėl galimybės antrąją priemonę pripažinti derančia kaip sanavimo pagalbą Komisija pažymi, kad antrajai priemonei nėra būdingos likvidumo paramos savybės ir jos pagrindinis tikslas nebuvo padėti SACE BT išlikti. Todėl antroji priemonė negali būti laikoma sanavimo pagalba. Kalbant apie trečiąją ir ketvirtąją priemones, jos negali būti laikomos sanavimo pagalba, nes yra nuolatinė ir neatšaukiama kapitalo injekcija. |
| --- | --- |

(202)

Dėl galimybės antrąją priemonę pripažinti derančia kaip sanavimo pagalbą Komisija pažymi, kad antrajai priemonei nėra būdingos likvidumo paramos savybės ir jos pagrindinis tikslas nebuvo padėti SACE BT išlikti. Todėl antroji priemonė negali būti laikoma sanavimo pagalba. Kalbant apie trečiąją ir ketvirtąją priemones, jos negali būti laikomos sanavimo pagalba, nes yra nuolatinė ir neatšaukiama kapitalo injekcija.

| (203) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires restruktūrizavimo pagalbos gavėjai:






  a) | turi įrodyti, kad per pagrįstą laikotarpį gali atkurti ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos; |
| --- | --- | --- |

(203)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires restruktūrizavimo pagalbos gavėjai:

a)

turi įrodyti, kad per pagrįstą laikotarpį gali atkurti ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos;

| b) | turi įrodyti, kad iš nuosavų išteklių padengs bent 50 % restruktūrizavimo sąnaudų, jei restruktūrizuojamos didelės įmonės (arba mažesnę dalį, jei restruktūrizuojamos mažosios arba vidutinės įmonės); |
| --- | --- |

b)

turi įrodyti, kad iš nuosavų išteklių padengs bent 50 % restruktūrizavimo sąnaudų, jei restruktūrizuojamos didelės įmonės (arba mažesnę dalį, jei restruktūrizuojamos mažosios arba vidutinės įmonės);

| c) | turi imtis priemonių dėl pagalbos atsiradusiems konkurencijos iškraipymams pašalinti, visų pirma mažinti pajėgumus ir išparduoti turtą, neapsiribodamos vien turtu, kurį būtina parduoti gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

c)

turi imtis priemonių dėl pagalbos atsiradusiems konkurencijos iškraipymams pašalinti, visų pirma mažinti pajėgumus ir išparduoti turtą, neapsiribodamos vien turtu, kurį būtina parduoti gyvybingumui atkurti.

| (204) | Tačiau Komisija pažymi, jog antroji, trečioji ir ketvirtoji pagalbos priemonės neatitinka tokių sąlygų, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires galėtų būti laikomos derančiomis kaip restruktūrizavimo pagalba. Ji, pavyzdžiui, atkreipia dėmesį į tokias problemas:






  a) | pirma, 2009 m. parengtame 2010–2011 m. verslo plane neparodoma, kad jį įgyvendinus bus užtikrintas ilgalaikis su rinka derantis SACE BT pelningumas (žr. V.1.1.3, V.1.1.4 ir V.3.4 skirsniuose pateiktą vertinimą); |
| --- | --- | --- |

(204)

Tačiau Komisija pažymi, jog antroji, trečioji ir ketvirtoji pagalbos priemonės neatitinka tokių sąlygų, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires galėtų būti laikomos derančiomis kaip restruktūrizavimo pagalba. Ji, pavyzdžiui, atkreipia dėmesį į tokias problemas:

a)

pirma, 2009 m. parengtame 2010–2011 m. verslo plane neparodoma, kad jį įgyvendinus bus užtikrintas ilgalaikis su rinka derantis SACE BT pelningumas (žr. V.1.1.3, V.1.1.4 ir V.3.4 skirsniuose pateiktą vertinimą);

| b) | antra, nebuvo numatyta jokių priemonių konkurencijos iškraipymui apriboti. Priešingai, kaip nurodė Italija, SACE BT planavo gerokai padidinti užimamą kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkos dalį – iki [...] % 2011 m. – ir iki 2011 m. tapti [...] kredito draudimo rinkos dalyve. |
| --- | --- |

b)

antra, nebuvo numatyta jokių priemonių konkurencijos iškraipymui apriboti. Priešingai, kaip nurodė Italija, SACE BT planavo gerokai padidinti užimamą kredito draudimo ir laidavimo verslo rinkos dalį – iki [...] % 2011 m. – ir iki 2011 m. tapti [...] kredito draudimo rinkos dalyve.

V.3.3.   Derėjimas pagal Komunikatą dėl eksporto kredito ir Laikinąją sistemą

| (205) | Antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės buvo neteisėtai suteiktos 2009 m., todėl pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (159) Komisija jų derėjimą vertina pagal tuomet taikytas Komunikato dėl eksporto kredito nuostatas (t. y. pagal 1997 m. Komunikatą dėl eksporto kredito, kuris vėliau buvo iš dalies pakeistas ir jo taikymo laikotarpis pratęstas 2001 (160), 2004 (161) ir 2005 m. (162)) (163). |
| --- | --- |

(205)

Antroji, trečioji ir ketvirtoji priemonės buvo neteisėtai suteiktos 2009 m., todėl pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (159) Komisija jų derėjimą vertina pagal tuomet taikytas Komunikato dėl eksporto kredito nuostatas (t. y. pagal 1997 m. Komunikatą dėl eksporto kredito, kuris vėliau buvo iš dalies pakeistas ir jo taikymo laikotarpis pratęstas 2001 (160), 2004 (161) ir 2005 m. (162)) (163).

| (206) | Pagal Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalį buvo pareikalauta, kad valstybės narės savo eksporto kredito draudimo sistemas parduotinos rizikos srityje pakeistų taip, kad tam tikrų rūšių valstybės pagalbos teikimas valstybiniams arba valstybės remiamiems eksporto kredito draudikams, susijęs su tokia rizika, būtų baigtas per vienus metus po šio komunikato paskelbimo. Tarp draudžiamų priemonių, paminėtų Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalies d punkte, yra ir „pagalbos teikimas arba kapitalo skyrimas, arba kitos finansavimo formos tokiomis aplinkybėmis, kai normaliomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas neinvestuotų į bendrovę arba tokiomis sąlygomis, kurių privatus investuotojas nepriimtų“. Taigi trečioji ir ketvirtoji priemonės, kurios yra susijusios su rekapitalizavimu, nėra derančios pagal Komunikatą dėl eksporto kredito. Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (164), kuri buvo taikyta priemonių suteikimo metu, valstybės kapitalo teikimo neapima, todėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių negalima pripažinti derančiomis pagal tą teisės aktų sistemą. |
| --- | --- |

(206)

Pagal Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalį buvo pareikalauta, kad valstybės narės savo eksporto kredito draudimo sistemas parduotinos rizikos srityje pakeistų taip, kad tam tikrų rūšių valstybės pagalbos teikimas valstybiniams arba valstybės remiamiems eksporto kredito draudikams, susijęs su tokia rizika, būtų baigtas per vienus metus po šio komunikato paskelbimo. Tarp draudžiamų priemonių, paminėtų Komunikato dėl eksporto kredito 4.2 dalies d punkte, yra ir „pagalbos teikimas arba kapitalo skyrimas, arba kitos finansavimo formos tokiomis aplinkybėmis, kai normaliomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas neinvestuotų į bendrovę arba tokiomis sąlygomis, kurių privatus investuotojas nepriimtų“. Taigi trečioji ir ketvirtoji priemonės, kurios yra susijusios su rekapitalizavimu, nėra derančios pagal Komunikatą dėl eksporto kredito. Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (164), kuri buvo taikyta priemonių suteikimo metu, valstybės kapitalo teikimo neapima, todėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių negalima pripažinti derančiomis pagal tą teisės aktų sistemą.

| (207) | Kalbant apie antrąją priemonę, sprendimo pradėti procedūrą 142 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl tos priemonės derėjimo su Komunikatu dėl eksporto kredito ir Laikinąja sistema. |
| --- | --- |

(207)

Kalbant apie antrąją priemonę, sprendimo pradėti procedūrą 142 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl tos priemonės derėjimo su Komunikatu dėl eksporto kredito ir Laikinąja sistema.

| (208) | Komunikate dėl eksporto kredito nustatyta (ir Laikinojoje sistemoje pakartotinai nurodyta) atsakomybę ribojančia išlyga siekiama pašalinti laikiną eksportuotojams prieinamo draudimo trūkumą. Taigi pagal šią nuostatą valstybės remiamą draudimą arba perdraudimą leidžiama teikti pagal krizės sąlygomis taikomas valstybės pagalbos taisykles, jeigu įvykdomos šios sąlygos: valstybė narė turėtų įrodyti padengimo eksportuotojų trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkoje trūkumą – pateikti pakankamai įrodymų, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, tokia schema gali naudotis visi veiklos vykdytojai, o valstybės taikoma kaina dera su kaina, kurią už padengtą riziką būtų taikę privatūs veiklos vykdytojai (praktikoje ši nuostata buvo išaiškinta taip, kad valstybė, dengdama likutinę riziką, turėtų taikyti didesnį mokestį). |
| --- | --- |

(208)

Komunikate dėl eksporto kredito nustatyta (ir Laikinojoje sistemoje pakartotinai nurodyta) atsakomybę ribojančia išlyga siekiama pašalinti laikiną eksportuotojams prieinamo draudimo trūkumą. Taigi pagal šią nuostatą valstybės remiamą draudimą arba perdraudimą leidžiama teikti pagal krizės sąlygomis taikomas valstybės pagalbos taisykles, jeigu įvykdomos šios sąlygos: valstybė narė turėtų įrodyti padengimo eksportuotojų trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkoje trūkumą – pateikti pakankamai įrodymų, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, tokia schema gali naudotis visi veiklos vykdytojai, o valstybės taikoma kaina dera su kaina, kurią už padengtą riziką būtų taikę privatūs veiklos vykdytojai (praktikoje ši nuostata buvo išaiškinta taip, kad valstybė, dengdama likutinę riziką, turėtų taikyti didesnį mokestį).

| (209) | Pirma, tam, kad Italija patenkintų atsakomybę ribojančią išlygą, Komisija nurodė, jog Italija turėtų pateikti atitinkamus įrodymus. Tačiau Italija nusprendė nepasinaudoti atsakomybę ribojančia išlyga. SACE atsakė, kad Komisijos prašymas pateikti informaciją, kuri galėtų įrodyti padengimo eksportuotojų draudimo rinkoje trūkumą, jos nuomone, nėra aktualus. |
| --- | --- |

(209)

Pirma, tam, kad Italija patenkintų atsakomybę ribojančią išlygą, Komisija nurodė, jog Italija turėtų pateikti atitinkamus įrodymus. Tačiau Italija nusprendė nepasinaudoti atsakomybę ribojančia išlyga. SACE atsakė, kad Komisijos prašymas pateikti informaciją, kuri galėtų įrodyti padengimo eksportuotojų draudimo rinkoje trūkumą, jos nuomone, nėra aktualus.

| (210) | Antra, Italija ir SACE pakartotinai išreiškė savo nuomonę, kad SACE teikiamu perdraudimu, kaip nustatyta šios įmonės įstatuose, galėjo pasinaudoti visi rinkos dalyviai. Šiuo atveju SACE įsikišo ir suteikė draudikei SACE BT perdraudimą, kuriuo tariamai galėjo pasinaudoti kiti privatūs draudikai. Tačiau mes neturime įrodymų, kad eksportuotojų trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkoje būtų trūkę padengimo. Atrodytų, kad riboto padengimo prieinamumo poveikį būtų patyrę ir kiti rinkoje veikiantys veiklos vykdytojai, tačiau Komisija neturi įrodymų, ar kiti nei SACE BT veiklos vykdytojai taip pat patyrė sunkumų siekdami pritraukti perdraudimą rinkoje ir, jeigu taip, ar jie taip pat galėtų tokiomis sąlygomis gauti perdraudimą iš SACE. Praktikoje to nepaprašė nė vienas iš veiklos vykdytojų. Neturėdama šios informacijos, Komisija negali nuspręsti, ar ši priemonė yra proporcinga tikslui, t. y. dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Todėl reikia daryti išvadą, kad, užuot taikiusi priemonę, kuria galėtų naudotis visi veiklos vykdytojai, Italija įgyvendino atrankinę priemonę vieno veiklos vykdytojo, t. y. SACE BT, naudai. |
| --- | --- |

(210)

Antra, Italija ir SACE pakartotinai išreiškė savo nuomonę, kad SACE teikiamu perdraudimu, kaip nustatyta šios įmonės įstatuose, galėjo pasinaudoti visi rinkos dalyviai. Šiuo atveju SACE įsikišo ir suteikė draudikei SACE BT perdraudimą, kuriuo tariamai galėjo pasinaudoti kiti privatūs draudikai. Tačiau mes neturime įrodymų, kad eksportuotojų trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkoje būtų trūkę padengimo. Atrodytų, kad riboto padengimo prieinamumo poveikį būtų patyrę ir kiti rinkoje veikiantys veiklos vykdytojai, tačiau Komisija neturi įrodymų, ar kiti nei SACE BT veiklos vykdytojai taip pat patyrė sunkumų siekdami pritraukti perdraudimą rinkoje ir, jeigu taip, ar jie taip pat galėtų tokiomis sąlygomis gauti perdraudimą iš SACE. Praktikoje to nepaprašė nė vienas iš veiklos vykdytojų. Neturėdama šios informacijos, Komisija negali nuspręsti, ar ši priemonė yra proporcinga tikslui, t. y. dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Todėl reikia daryti išvadą, kad, užuot taikiusi priemonę, kuria galėtų naudotis visi veiklos vykdytojai, Italija įgyvendino atrankinę priemonę vieno veiklos vykdytojo, t. y. SACE BT, naudai.

| (211) | Trečia, kalbant apie nustatytą įmoką, kaip minėta pirmiau, SACE nustatė ne didesnę, o privačių perdraudikų taikomajai lygią kainą, nors ji prisiėmė didesnę riziką (kadangi ji buvo likutinė ir daug didesnė), kurios rinkos dalyviai, atsižvelgiant į padėtį rinkoje ir į SACE BT finansinę padėtį, nebuvo pasirengę apdrausti. |
| --- | --- |

(211)

Trečia, kalbant apie nustatytą įmoką, kaip minėta pirmiau, SACE nustatė ne didesnę, o privačių perdraudikų taikomajai lygią kainą, nors ji prisiėmė didesnę riziką (kadangi ji buvo likutinė ir daug didesnė), kurios rinkos dalyviai, atsižvelgiant į padėtį rinkoje ir į SACE BT finansinę padėtį, nebuvo pasirengę apdrausti.

| (212) | Galiausiai Komisija pažymi, kad apskaičiuota antrosios priemonės pagalbos suma, t. y. 156 000 EUR, negali būti pripažinta derančia su vidaus rinka pagal Laikinosios sistemos 4.2.2 dalyje nustatytas sąlygas, nes antroji priemonė nebuvo suteikta pagalbos schema ir nebuvo pateikta deklaracija apie de minimis pagalbą. |
| --- | --- |

(212)

Galiausiai Komisija pažymi, kad apskaičiuota antrosios priemonės pagalbos suma, t. y. 156 000 EUR, negali būti pripažinta derančia su vidaus rinka pagal Laikinosios sistemos 4.2.2 dalyje nustatytas sąlygas, nes antroji priemonė nebuvo suteikta pagalbos schema ir nebuvo pateikta deklaracija apie de minimis pagalbą.

| (213) | Taigi pagal antrąją priemonę suteikta pagalba neatitinka Komunikato dėl eksporto kredito ir Laikinosios sistemos nuostatų. |
| --- | --- |

(213)

Taigi pagal antrąją priemonę suteikta pagalba neatitinka Komunikato dėl eksporto kredito ir Laikinosios sistemos nuostatų.

V.3.4.   Derėjimas pagal Rekapitalizavimo komunikatą ir Restruktūrizavimo komunikatą

| (214) | Sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo su Rekapitalizavimo komunikatu ir Restruktūrizavimo komunikatu dėl finansų sektoriaus krizės laikotarpiu. Antroji priemonė taip pat buvo suteikta finansų krizės laikotarpiu, todėl Komisija taip pat įvertins jos derėjimą pagal šią teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(214)

Sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo su Rekapitalizavimo komunikatu ir Restruktūrizavimo komunikatu dėl finansų sektoriaus krizės laikotarpiu. Antroji priemonė taip pat buvo suteikta finansų krizės laikotarpiu, todėl Komisija taip pat įvertins jos derėjimą pagal šią teisinę sistemą.

| (215) | Italijai ir SACE pateikus pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, Komisija nustatė, kad pateiktos informacijos vis dar nepakanka šioms priemonėms, kaip galimai restruktūrizavimo pagalbai, išsamiai įvertinti, todėl 2012 m. vasario mėn. Komisija Italijai suteikė galimybę pranešti papildomus su galimu derėjimo pagrindu susijusius duomenis pateikiant visavertį restruktūrizavimo planą, kuris atitiktų Restruktūrizavimo komunikatą. Komisijos rašte buvo nurodyti pagrindiniai elementai, kurie turėtų būti įtraukti į restruktūrizavimo planą, ir nuorodos į atitinkamus Restruktūrizavimo komunikato punktus. |
| --- | --- |

(215)

Italijai ir SACE pateikus pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, Komisija nustatė, kad pateiktos informacijos vis dar nepakanka šioms priemonėms, kaip galimai restruktūrizavimo pagalbai, išsamiai įvertinti, todėl 2012 m. vasario mėn. Komisija Italijai suteikė galimybę pranešti papildomus su galimu derėjimo pagrindu susijusius duomenis pateikiant visavertį restruktūrizavimo planą, kuris atitiktų Restruktūrizavimo komunikatą. Komisijos rašte buvo nurodyti pagrindiniai elementai, kurie turėtų būti įtraukti į restruktūrizavimo planą, ir nuorodos į atitinkamus Restruktūrizavimo komunikato punktus.

| (216) | Komisija nustatė, jog Italijos pateiktuose dokumentuose buvo tik SACE vidaus dokumentų rinkinys, kuriuo siekta patvirtinti Italijos nuomonę, kad 2009 m. įgyvendintos trys priemonės nepriskirtinos valstybei ir atitinka REIP. |
| --- | --- |

(216)

Komisija nustatė, jog Italijos pateiktuose dokumentuose buvo tik SACE vidaus dokumentų rinkinys, kuriuo siekta patvirtinti Italijos nuomonę, kad 2009 m. įgyvendintos trys priemonės nepriskirtinos valstybei ir atitinka REIP.

| (217) | Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteiktos šios trys priemonės, Italija nenumatė galimybės pagal Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą. Italija įrodinėja, kad nacionalinė priežiūros institucija ISVAP tokių restruktūrizavimo priemonių taip pat nereikalavo. |
| --- | --- |

(217)

Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteiktos šios trys priemonės, Italija nenumatė galimybės pagal Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą. Italija įrodinėja, kad nacionalinė priežiūros institucija ISVAP tokių restruktūrizavimo priemonių taip pat nereikalavo.

| (218) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 10 punktą restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyti pagalbos gavėjo patiriami sunkumai ir jo trūkumai ir išdėstyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos pagalbos gavėjo problemos. Šiuo klausimu Italija įrodinėja, kad SACE BT krizę lėmė ne vidaus procesai, paklausos pokyčiai ar kiti veiksniai, dėl kurių būtų būtina iš esmės persvarstyti verslo modelį ir paskiau atlikti restruktūrizavimą, o veikiau reikšmingas draudimo išmokų padidėjimas dėl krizės. Komisija nemano, kad šios informacijos pakanka, visų pirma dėl to, kad 2008 ir 2009 m. SACE BT patyrė didelius nuostolius. Be to, privatūs perdraudikai, atsisakę 2009 m. dalyvauti vykdant SACE BT perdraudimą, sukėlė rūpestį dėl įmonės padėties. Be to, priešingai, negu prognozuota verslo plane, SACE BT nepavyko pirmaisiais veiklos metais (2005–2007 m.) imti veikti pelningai. Tai parodo, kad sunkumus, su kuriais susidūrė SACE BT, lėmė ne tik finansų krizė, bet ir jos pačios trūkumai. |
| --- | --- |

(218)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 10 punktą restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyti pagalbos gavėjo patiriami sunkumai ir jo trūkumai ir išdėstyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos pagalbos gavėjo problemos. Šiuo klausimu Italija įrodinėja, kad SACE BT krizę lėmė ne vidaus procesai, paklausos pokyčiai ar kiti veiksniai, dėl kurių būtų būtina iš esmės persvarstyti verslo modelį ir paskiau atlikti restruktūrizavimą, o veikiau reikšmingas draudimo išmokų padidėjimas dėl krizės. Komisija nemano, kad šios informacijos pakanka, visų pirma dėl to, kad 2008 ir 2009 m. SACE BT patyrė didelius nuostolius. Be to, privatūs perdraudikai, atsisakę 2009 m. dalyvauti vykdant SACE BT perdraudimą, sukėlė rūpestį dėl įmonės padėties. Be to, priešingai, negu prognozuota verslo plane, SACE BT nepavyko pirmaisiais veiklos metais (2005–2007 m.) imti veikti pelningai. Tai parodo, kad sunkumus, su kuriais susidūrė SACE BT, lėmė ne tik finansų krizė, bet ir jos pačios trūkumai.

| (219) | Dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Komisija pažymi, kad nuo 2009 m. SACE BT buvo įgyvendinami tam tikri organizacinių, valdymo ir verslo procesų pakeitimai. Priemonės, kurių ėmėsi SACE BT savo padėčiai pagerinti, be kita ko, buvo įmokų didinimas, sąnaudų mažinimas ir vadovybės pokyčiai. Be to, 2009 m. vasario 25 d. SACE BT pardavė turėtas KUP akcijas. |
| --- | --- |

(219)

Dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Komisija pažymi, kad nuo 2009 m. SACE BT buvo įgyvendinami tam tikri organizacinių, valdymo ir verslo procesų pakeitimai. Priemonės, kurių ėmėsi SACE BT savo padėčiai pagerinti, be kita ko, buvo įmokų didinimas, sąnaudų mažinimas ir vadovybės pokyčiai. Be to, 2009 m. vasario 25 d. SACE BT pardavė turėtas KUP akcijas.

| (220) | Tačiau Komisija mano, jog šių priemonių nepakako, kad būtų galima tikėtis ilgalaikio SACE BT gyvybingumo atkūrimo. |
| --- | --- |

(220)

Tačiau Komisija mano, jog šių priemonių nepakako, kad būtų galima tikėtis ilgalaikio SACE BT gyvybingumo atkūrimo.

| (221) | Pagal projekcijas, tuomet nustatytas 2010–2011 m. verslo plane, kuris buvo patvirtintas 2009 m. rugpjūčio 4 d. (kai buvo įgyvendinta ketvirtoji priemonė) tik dvejiems ateinantiems metams, antraisiais projekcijų metais, t. y. 2011 m., turėjo būti pasiekta nenuostolingumo riba, o ne susigrąžintas pelningumas. Taigi nebuvo jokių galimybės per gana trumpą laikotarpį, iš esmės ne ilgesnį nei penkeri metai, t. y. ne vėliau kaip iki 2014 m. pabaigos, pradėti gauti tinkamą pelną, įrodymų. Be to, pagrindinės prielaidos turėjo būti paaiškintos ir patikrintos nepalankiausiomis sąlygomis. Italija informacijos šiuo klausimu nepateikė. |
| --- | --- |

(221)

Pagal projekcijas, tuomet nustatytas 2010–2011 m. verslo plane, kuris buvo patvirtintas 2009 m. rugpjūčio 4 d. (kai buvo įgyvendinta ketvirtoji priemonė) tik dvejiems ateinantiems metams, antraisiais projekcijų metais, t. y. 2011 m., turėjo būti pasiekta nenuostolingumo riba, o ne susigrąžintas pelningumas. Taigi nebuvo jokių galimybės per gana trumpą laikotarpį, iš esmės ne ilgesnį nei penkeri metai, t. y. ne vėliau kaip iki 2014 m. pabaigos, pradėti gauti tinkamą pelną, įrodymų. Be to, pagrindinės prielaidos turėjo būti paaiškintos ir patikrintos nepalankiausiomis sąlygomis. Italija informacijos šiuo klausimu nepateikė.

| (222) | Italija pateikė 2011–2013 m. verslo plano atnaujinimą, patvirtintą 2011 m. lapkričio 24 d., t. y. praėjus dvejiems metams nuo priemonių suteikimo. SACE BT tikslas laipsniškai didinti pelningumą (nuosavo kapitalo grąžą) [...] pasiekti, kaip 2011 m. lapkričio 24 d. konstatavo įmonės valdyba, nebuvo paremtas pakankamai išsamiomis ir patikimomis finansinėmis projekcijomis, kaip reikalaujama Restruktūrizavimo komunikate. Pagal 2011 m. pabaigos finansines projekcijas SACE BT tikisi 2013 m. pasiekti tik [...] % nuosavo kapitalo grąžą neatskaičius mokesčių, o tai atitinka [...] % nuosavo kapitalo grąžą (atskaičius mokesčius). Šis rodiklis yra aiškiai mažesnis nei Italijos anksčiau apytikriai apskaičiuota kapitalo kaina, turėjusi sudaryti maždaug [5–10] %. |
| --- | --- |

(222)

Italija pateikė 2011–2013 m. verslo plano atnaujinimą, patvirtintą 2011 m. lapkričio 24 d., t. y. praėjus dvejiems metams nuo priemonių suteikimo. SACE BT tikslas laipsniškai didinti pelningumą (nuosavo kapitalo grąžą) [...] pasiekti, kaip 2011 m. lapkričio 24 d. konstatavo įmonės valdyba, nebuvo paremtas pakankamai išsamiomis ir patikimomis finansinėmis projekcijomis, kaip reikalaujama Restruktūrizavimo komunikate. Pagal 2011 m. pabaigos finansines projekcijas SACE BT tikisi 2013 m. pasiekti tik [...] % nuosavo kapitalo grąžą neatskaičius mokesčių, o tai atitinka [...] % nuosavo kapitalo grąžą (atskaičius mokesčius). Šis rodiklis yra aiškiai mažesnis nei Italijos anksčiau apytikriai apskaičiuota kapitalo kaina, turėjusi sudaryti maždaug [5–10] %.

| (223) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 22–23 punktus restruktūrizavimo planas būtų turėjęs parodyti, kad suteikta pagalba apribota iki būtino minimumo, t. y. šia pagalba yra atkuriamas SACE BT gyvybingumas, bet ji nesuteikia įmonei galimybės plėstis į naujas rinkas ar rinkos segmentus. Priešingai, kaip matyti iš pateiktų duomenų, krizės metais SACE BT šiek tiek padidino kredito ir laidavimo (it. cauzioni) rinkoje Italijoje užimamą dalį, pakilusi iš 6 vietos 2008 m. į 5 vietą 2010 m. (pavyzdžiui, tuo pat metu Atradius pagal užimamą rinkos dalį nusileido iš 3 į 6 vietą) (žr. 6 lentelę). |
| --- | --- |

(223)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 22–23 punktus restruktūrizavimo planas būtų turėjęs parodyti, kad suteikta pagalba apribota iki būtino minimumo, t. y. šia pagalba yra atkuriamas SACE BT gyvybingumas, bet ji nesuteikia įmonei galimybės plėstis į naujas rinkas ar rinkos segmentus. Priešingai, kaip matyti iš pateiktų duomenų, krizės metais SACE BT šiek tiek padidino kredito ir laidavimo (it. cauzioni) rinkoje Italijoje užimamą dalį, pakilusi iš 6 vietos 2008 m. į 5 vietą 2010 m. (pavyzdžiui, tuo pat metu Atradius pagal užimamą rinkos dalį nusileido iš 3 į 6 vietą) (žr. 6 lentelę).

| (224) | Trumpai tariant, trūksta visų pagrindinių restruktūrizavimo plano duomenų, kaip antai apie nustatytus sunkumus, gyvybingumą pagal pagrindinį scenarijų ir nepalankiausią scenarijų, pagalbos apribojimą iki būtino minimumo ir kompensacines priemones. |
| --- | --- |

(224)

Trumpai tariant, trūksta visų pagrindinių restruktūrizavimo plano duomenų, kaip antai apie nustatytus sunkumus, gyvybingumą pagal pagrindinį scenarijų ir nepalankiausią scenarijų, pagalbos apribojimą iki būtino minimumo ir kompensacines priemones.

| (225) | Taigi, net jei Italijos nurodytos priemonės ir patikslintas 2011–2013 m. verslo planas būtų pripažinti restruktūrizavimo planu, jie neatitinka Restruktūrizavimo komunikate restruktūrizavimo planui nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

(225)

Taigi, net jei Italijos nurodytos priemonės ir patikslintas 2011–2013 m. verslo planas būtų pripažinti restruktūrizavimo planu, jie neatitinka Restruktūrizavimo komunikate restruktūrizavimo planui nustatytų reikalavimų.

| (226) | Kalbant apie Rekapitalizavimo komunikatą, jame apibrėžiamos sąlygos, kurias turi atitikti rekapitalizavimo priemonė. Jeigu šių sąlygų laikomasi, pagalba gali būti laikinai patvirtinta. Kad būtų galutinai patvirtinta, prie tokios rekapitalizavimo pagalbos turi būti pridedamas Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus atitinkantis restruktūrizavimo planas. Tačiau nebuvo parengta jokio plano, atitinkančio Restruktūrizavimo komunikatą. Taigi nėra būtina įvertinti, ar trečiosios ir ketvirtosios priemonių sąlygos dera su Rekapitalizavimo komunikatu, nes jos bet kuriuo atveju negalėtų būti pripažintos iš tiesų derančiomis. |
| --- | --- |

(226)

Kalbant apie Rekapitalizavimo komunikatą, jame apibrėžiamos sąlygos, kurias turi atitikti rekapitalizavimo priemonė. Jeigu šių sąlygų laikomasi, pagalba gali būti laikinai patvirtinta. Kad būtų galutinai patvirtinta, prie tokios rekapitalizavimo pagalbos turi būti pridedamas Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus atitinkantis restruktūrizavimo planas. Tačiau nebuvo parengta jokio plano, atitinkančio Restruktūrizavimo komunikatą. Taigi nėra būtina įvertinti, ar trečiosios ir ketvirtosios priemonių sąlygos dera su Rekapitalizavimo komunikatu, nes jos bet kuriuo atveju negalėtų būti pripažintos iš tiesų derančiomis.

V.3.5.   Išvada dėl derėjimo

| (227) | Komisija nenustatė jokio antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo pagrindo. Komisija daro išvadą, kad Italija nepasinaudojo galimybe pateikti būtinus dokumentus, kuriais remiantis būtų galima tvirtinti, kad pagal antrąją, trečiąją ir ketvirtąją priemones suteikta pagalba yra deranti restruktūrizavimo pagalba. Pateikti dokumentai neatitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų, nes visi restruktūrizavimo pagalbos derėjimui keliami reikalavimai, t. y. ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, pagalbos apribojimas iki būtino minimumo ir priemonės konkurencijos iškraipymams sumažinti, nėra įvykdyti. |
| --- | --- |

(227)

Komisija nenustatė jokio antrosios, trečiosios ir ketvirtosios priemonių derėjimo pagrindo. Komisija daro išvadą, kad Italija nepasinaudojo galimybe pateikti būtinus dokumentus, kuriais remiantis būtų galima tvirtinti, kad pagal antrąją, trečiąją ir ketvirtąją priemones suteikta pagalba yra deranti restruktūrizavimo pagalba. Pateikti dokumentai neatitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų, nes visi restruktūrizavimo pagalbos derėjimui keliami reikalavimai, t. y. ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, pagalbos apribojimas iki būtino minimumo ir priemonės konkurencijos iškraipymams sumažinti, nėra įvykdyti.

VI.   IŠVADA

| (228) | Komisija mano, kad 2004 m. SACE įmonei SACE BT įsteigti akcinio kapitalo forma skirtu 100 mln. EUR pradiniu kapitalu ir 5,8 mln. EUR kapitalo įnašu į rezervus (pirmoji priemonė) SACE BT nebuvo suteikta pranašumo, todėl tai nėra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(228)

Komisija mano, kad 2004 m. SACE įmonei SACE BT įsteigti akcinio kapitalo forma skirtu 100 mln. EUR pradiniu kapitalu ir 5,8 mln. EUR kapitalo įnašu į rezervus (pirmoji priemonė) SACE BT nebuvo suteikta pranašumo, todėl tai nėra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba.

| (229) | Komisija mano, kad Italija neteisėtai įgyvendino pagalbą, pagal antrąją, trečiąją ir ketvirtąją priemones suteiktą pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir daro išvadą, kad ši pagalba turi būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

(229)

Komisija mano, kad Italija neteisėtai įgyvendino pagalbą, pagal antrąją, trečiąją ir ketvirtąją priemones suteiktą pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir daro išvadą, kad ši pagalba turi būti susigrąžinta.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2004 m. įmonei SACE BT įsteigti skirtas įmonės SACE 105,8 mln. EUR pradinis kapitalas, įskaitant SACE visiškai apmokėtą 100 mln. EUR akcinį kapitalą ir SACE 5,8 mln. EUR įnašą į SACE BT rezervus (it. Fondo di Organizzazione), nėra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta pagalba.

2 straipsnis

2009 m. birželio 5 d. SACE įmonei SACE BT suteiktas 74,15 % perteklinių nuostolių perdraudimas yra susijęs su pagalba, kuri buvo suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį ir nedera su vidaus rinka.

Priemonės pagalbos elementas atitinka perdraudimo mokesčio, kurį už tokią didelę perdraudimo dalį būtų nustatęs privatus perdraudikas, ir SACE BT nustatyto mokesčio, skirtumą. Pagal savo praktiką (165) Komisija mano, kad mokestis už tokią didelę perdraudimo dalį ir riziką turėjo būti bent 10 % didesnis nei mokestis, privačių perdraudikų nustatytas už mažesnę perdraudimo dalį ir riziką. Iš 1,56 mln. EUR sumos, kurią SACE BT sumokėjo SACE, susigrąžintina pagalba sudaro 156 000 EUR.

3 straipsnis

2009 m. birželio 18 d. pervedus 29 mln. EUR 2008 m. SACE BT užfiksuotiems nuostoliams padengti įvykdytas SACE BT rekapitalizavimas yra pagalba, kuri buvo suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį ir nedera su vidaus rinka.

4 straipsnis

2009 m. rugpjūčio 4 d., kai SACE BT akcininkai eiliniame susirinkime pritarė 41 mln. EUR sumos pervedimui iš SACE į SACE BT kapitalo sąskaitą (it. versamento in conto capitale), įvykdytas SACE BT rekapitalizavimas yra pagalba, kuri buvo suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį ir nedera su vidaus rinka.

5 straipsnis

1.   Italija susigrąžina iš SACE BT 2, 3 ir 4 straipsniuose apibrėžtą nederančią pagalbą.

2.   Susigrąžintinoms sumoms taikomos palūkanos, pradedamos skaičiuoti nuo tos dienos, kai jos buvo perduotos SACE BT, iki jų faktinio susigrąžinimo dienos, būtent: 156 000 EUR – nuo 2009 m. birželio 5 d. (2 straipsnis), 29 mln. EUR – nuo 2009 m. birželio 18 d. (3 straipsnis) ir 41 mln. EUR – nuo 2009 m. rugpjūčio 4 d. (4 straipsnis).

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (166) V skyrių.

4.   Pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

5.   Italija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

6 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Italija pateikia tokią informaciją:

| a) | visą iš SACE BT susigrąžintiną sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą iš SACE BT susigrąžintiną sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas);

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad SACE BT nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad SACE BT nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Italija nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta visa 2, 3 ir 4 straipsniuose nurodyta pagalba. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir susigrąžinimo palūkanas, jau susigrąžintas iš SACE BT.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 177, 2011 6 17, p. 6.

1

(2)  Plg. su 1 išnaša.

2

(3)  Atitinkamas raštas anglų kalba buvo nusiųstas 2012 m. sausio 4 d.

3

(4)  Atitinkamas raštas anglų kalba buvo nusiųstas 2012 m. vasario 2 d.

4

(5)  Parduotina rizika apibrėžiama pagal du kriterijus: i) geografinį (skolininko būstinė yra ES ir (arba) EBPO teritorijoje) ir ii) trukmės (rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai).

5

(6)  OL C 281, 1997 9 17, p. 4. Nuo 2013 m. sausio 1 d. Komisija taiko 2012 m. gruodžio 19 d. paskelbtą naują Komunikatą dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (OL C 392, 2012 12 19, p. 1).

6

(7)  Pagal jį atsirado galimybė įsteigti Užsienio prekybos draudimo paslaugų institutą (SACE).

7

(8)  OL C 217, 2001 8 2, p. 2.

8

(9)  Naudoti atskirą apskaitą, kol bus sukurta parduotinos rizikos draudimo veikla, SACE buvo numačiusi jau 2003 m. gruodžio 3 d. – per diskusijas, vykusias rengiant pradinį verslo planą. Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 11 priedą, p. 13.

9

(10)  Žr. 2004 m. ataskaitos, kuri skelbiama svetainėje http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf, p. 68–69.

10

(11)  2004 m. SACE metinė ataskaita.

11

(12)  Žr. SACE 2004 m. finansinių ataskaitų aiškinamojo rašto (it. Nota Integrativa) 5 ir 6 priedus, iš kurių matyti finansiniai SACE ir jos kontroliuojamų ūkio subjektų ryšiai. Šiose finansinėse ataskaitose matyti, kaip 2004 m. SACE skyrus lėšų padidėjo SACE BT kapitalas (akcinis kapitalas padidėjo 100 mln. EUR, o kiti fondai – 5,8 mln. EUR).

12

Nota Integrativa

(13)  Iš organizacinio fondo buvo padengti SACE BT nuostoliai, sudarę 152 087 EUR (2004 m. pabaigoje) ir 1 573 090 EUR (2005 m. pabaigoje).

13

(14)  2005, 2006 ir 2007 m. visa rizika EBPO šalyse laikyta parduotina, o rizika ne EBPO šalyse – neparduotina.

14

Šaltinis: Italijos pateikti raštai, SACE ir SACE BT finansinės ataskaitos.

Šaltinis:

(15)  2009 m. sausio 14 d. SACE pranešė apie SACE Surety prijungimą prie SACE BT. 2008 m. gruodžio mėn. ISVAP leido įgyvendinti susijungimą. Žr. 2008 m. SACE metinę ataskaitą.

15

SACE Surety

(16)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 14 priedą „2010 m. spalio 11 d. ISVAP SACE BT patikrinimo išvadų protokolas“ (it. Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 2010 m. spalio 11 d.), p. 11.

16

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT

(17)  Informacija teikiama SACE svetainėje.

17

(18)  Draudiko draudimo sutarčių rezultatai vertinami pagal jo sudėtinį sąnaudų rodiklį – nuostolių ir išlaidų santykį su draudimo įmokų suma. Mažesnis nei 100 % sudėtinis sąnaudų rodiklis rodo, kad draudimo sutartys yra pelningos, o didesnis nei 100 % rodiklis rodo, kad draudimo sutartys yra nuostolingos. Įmonė, kurios sudėtinis sąnaudų rodiklis yra didesnis nei 100 %, vis dėlto gali būti pelninga dėl pelno iš investicijų. Ne gyvybės draudimo segmente ir ypač kredito draudimo atveju tikimasi, kad sudėtinis sąnaudų rodiklis bus mažesnis nei 100 %.

18

(19)  105,8 mln. EUR kapitalo investicija į SACE BT buvo įrašyta į 2004 m. SACE metinę ataskaitą (kaip investicijos į kontroliuojamus ūkio subjektus).

19

(20)  SACE BT perdraudimo nuo parduotinos rizikos struktūra, šios įmonės valdybos patvirtinta 2008 m. balandžio 22 d., apima kvotinį proporcinį perdraudimą ir perteklinių nuostolių perdraudimą (Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 14 priedą „2010 m. spalio 11 d. ISVAP SACE BT patikrinimo išvadų protokolas“, p. 55). Kvotinis proporcinis perdraudimas – tai perdraudimo rūšis, kai perleidžiantysis draudikas perleidžia sutartą kiekvienos rizikos, kurią jis apdraudžia ir kuri patenka į tam tikrą veiklos, dėl kurios sudaryta perdraudimo sutartis, kategoriją ar kategorijas, procentinę dalį. Perteklinių nuostolių perdraudimo sutartis – tai sutartis, pagal kurią perdraudimu pasinaudojama tik tuo atveju, kai konkretūs nuostoliai (arba nuostolių grupė) viršija sutartą lygį, vadinamąją dalyvavimo ribą, ir paprastai pasinaudojama tik iki tam tikros sutartos ribos.

20

(21)  Paskiau dalis šio kapitalo padidinimo (31,5 mln. EUR) buvo panaudota 2009 m. SACE BT užfiksuotiems nuostoliams padengti. Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 14 priedą „2010 m. spalio 11 d. ISVAP SACE BT patikrinimo išvadų protokolas“, p. 5. Tvirtindami 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansines ataskaitas, SACE BT akcininkai 2010 m. balandžio 20 d. visuotiniame susirinkime nusprendė 2009 m. pabaigoje užfiksuotus nuostolius, t. y. 34 081 254 EUR, padengti 2 534 805 EUR iš organizacinio fondo ir 31 546 449 EUR kapitalo pervedimu.

21

(22)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 11.

22

(23)  Apskaičiuojant vidutinio nuosavo kapitalo grąžą, nustatant grynąjį pelną buvo atsižvelgta į galimą mokestinį poveikį (žr. pradinio verslo plano p. 163).

23

(24)  2002 m. gegužės 16 d. sprendimas Stardust Marine, C-482/99, Rink. p. I-4397.

24

Stardust Marine

(25)  2007 m. rugsėjo 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Olympic Airways prieš Komisiją, T-68/03, Rink. p. II-2911.

25

Olympic Airways prieš Komisiją

(26)  2008 m. birželio 26 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas SIC prieš Komisiją, T-442/03, Rink. p. II-1161.

26

SIC prieš Komisiją

(27)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. Ekonomikos ir finansų ministerijos atsakymo 1 priedą.

27

(28)  Šaltinis:2012 m. kovo 5 d. pateiktas Ekonomikos ir finansų ministerijos atsakymas į prašymą suteikti informacijos, p. 2.

28

Šaltinis:

(29)  Šaltinis:2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 9 punktas, p. 2.

29

Šaltinis:

(30)  Medžiaga, parengta 2004 m. balandžio 28 d. SACE valdybos posėdžiui, siekta konkretaus tikslo – pateikti apytikrius SACE laisvo kapitalo įverčius atsižvelgiant į SACE 2 – būsimosios SACE BT – kapitalą. Žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 1 priedą „Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A. in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004“.

30

(31)  Dėl duomenų žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą p. 4.

31

(32)  Šaltinis:2012 m. kovo 5 d. pateiktas Ekonomikos ir finansų ministerijos atsakymas į prašymą suteikti informacijos, p. 2.

32

Šaltinis:

(33)  Šaltinis:2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktos pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 8, ir 2011 m. liepos 13 d. SACE BT, SACE, Italijos institucijų ir Komisijos tarnybų atstovų susitikimo protokolas.

33

Šaltinis:

(34)  Žr., pvz., pradinio verslo plano II skyrių, p. 7.

34

(35)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 9. SACE atkartojo Italijos prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą jau pareikštą nuomonę. Žr. 2008 m. vasario 12 d. Italijos pateikto dokumento 1 punktą, p. 15.

35

(36)  Pradiniame verslo plane buvo numatyta, kad 2008 m. SACE BT valdys 12,6 % Italijos rinkos dalį, o įmokų suma sudarys 67,2 mln. EUR.

36

(37)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 17.

37

(38)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymo 1 priedą, p. 8.

38

(39)  2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 8 priedas.

39

(40)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 5–7 priedus.

40

(41)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE pateikto atsakymo 2 priedą, kuriame minimos kelios iniciatyvos dėl įsigijimų – arba bendradarbiaujant su kitais veiklos vykdytojais, t. y. KUP (su SA Ducroire), kaip nurodyta 2006 m. liepos 19 d. pranešime, TINUBU SQUARE (su ONDD ir CESCE), kaip nurodyta 2006 m. liepos 19 d. ir rugsėjo 8 d. pranešimuose, ir MEHIB (su SA Ducroire), kaip nurodyta 2007 m. vasario 8 d. ir birželio 18 d. pranešimuose, arba savarankiškai, t. y. CGIC (numatant galimybę, kad patronuojančioji įmonė SACE gali nuspręsti vietoj SACE BT dalyvauti teikiant pasiūlymą), kaip nurodyta 2008 m. rugsėjo 15 d. pranešime.

41

SA Ducroire

SA Ducroire

(42)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE pateikto atsakymo 1 priedą, p. 8.

42

(43)  SACE taip pat pažymėjo, kad SACE BT gavo pelną jau 2006 m., t. y. anksčiau negu numatyta plane, ir pateikė tokį faktiškai užfiksuoto ir prognozuoto pelno (nuostolių) palyginimą. 2005 m.: – 1,5 mln. EUR (plane: – 2,4 mln. EUR), 2006 m.: +0,1 mln. EUR (plane: – 0,4 mln. EUR), 2007 m.: – 1 mln. EUR (plane: +3,1 mln. EUR), 2008 m.: – 29,4 mln. EUR (plane: +3,7 mln. EUR). Žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 6, 2 išnaša.

43

(44)  Taigi taip pat buvo išplėstos projekcijos apimant 2009 m.

44

(45)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 9 priedą.

45

(46)  Žr. patikslinto verslo plano p. 8 ir 10.

46

(47)  Jeigu nurodyti metai yra 2009 m. (kaip nustatyta patikslintame plane), o ne 2008 m., taigi atsižvelgiama į 4,8 mln. EUR pelną, „numanoma ex ante“ nuosavo kapitalo grąža atlikus įsigijimus ir pasireiškus sinergijai pasiekia 11,8 %.

47

ex ante

11,8 %.

(48)  Kaip nurodyta 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktame SACE atsakyme (16 punktas, p. 5), išorės konsultantas 2009 m. (penktiesiems nuo įsigijimo metams) prognozavo 9,8 % nuosavo kapitalo grąžą, jei būtų įsigyta 100 % Assedile akcijų, kurių vertė sudarė maždaug 40 mln. EUR (žr. Progetto Zorro, 2005 m. gegužės 30 d., p. 30). Taigi SACE apskaičiavo, kad pelnas įsigijus 100 % Assedile akcijų sudarytų 3,9 mln. EUR: 40 mln. EUR * 9,8 % nuosavo kapitalo grąžos (ir 2,7 mln. EUR, jei būtų įsigyta 70 % Assedile akcijų).

48

Assedile

Progetto Zorro

Assedile

Assedile

(49)  Kaip nurodyta 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktose pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą (p. 21), išorės konsultanto parengtose su KUP įsigijimu susijusiose finansinėse projekcijose nustatyta, kad 2011 m. (penktaisiais nuo įsigijimo metais) tikėtinas grynasis pelnas sudarytų 3,5 mln. EUR. Taigi 33 % * 3,5 mln. EUR = 1,2 mln. EUR. Padalijus tikėtiną grąžą iš pradinės investicijos, SACE BT pasiektų 8,7 % nuosavo kapitalo grąžą.

49

(50)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 4.

50

(51)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 12 punktą, p. 2–3.

51

(52)  Pagal patikslintą verslo planą 2003 m. Italijoje Euler Hermes SIAC valdė 47,5 % rinkos dalį, Atradius-SIC (Italy) – 20,1 % rinkos dalį, o Coface Italy (Viscontea Coface) – 17,9 % rinkos dalį.

52

Euler Hermes SIAC

Atradius-SIC (Italy)

Coface Italy (Viscontea Coface)

(53)  Išorės konsultanto parengtas pradinis verslo planas šio Italijos teiginio neparemia. Pagal 2004 m. vasario mėn. plano „La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players“ 1 priedą (žr. 2008 m. vasario 12 d. Italijos pateikto dokumento 1 priedą) laidavimo srityje veikė ir Viscontea Coface, ir Euler Hermes SIAC (žr. šio dokumento p. 17 ir 34).

53

Viscontea Coface

Euler Hermes SIAC

(54)  Dėl atlyginimo, kurį SACE BT sumokėjo SACE, žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 30.

54

(55)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 7.

55

(56)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 13 punktą, p. 3.

56

(57)  Žr. 2011 m. gegužės 11 d. SACE pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 25.

57

(58)  Pagal Komunikatą dėl eksporto kredito atsakomybę ribojanti išlyga taikoma laikinai neparduotinos rizikos atveju, t. y. eksporto kredito parduotinos rizikos, kurios dėl draudimo ar perdraudimo pajėgumų stokos privatūs eksporto kredito draudikai arba valstybiniai ar valstybės remiami eksporto kredito draudikai, veikiantys savo sąskaita, laikinai negali padengti. Tokiomis aplinkybėmis tą laikinai neparduotiną riziką gali apdrausti valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas, kuriame neparduotina rizika draudžiama valstybės sąskaita arba su valstybės garantija. Kiekviena valstybė narė, ketinanti pasinaudoti ta atsakomybę ribojančia išlyga, turi nedelsdama pranešti apie tai Komisijai.

58

(59)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas Ekonomikos ir finansų ministerijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 5.

59

(60)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 29.

60

(61)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 29.

61

(62)  Pagal Draudimo nuostolių svyravimo išlyginimo techninių atidėjinių paskirtis – išlyginti nuostolingumo svyravimus ateinančiais laikotarpiais arba apsisaugoti nuo ypatingos rizikos. Nuostolių svyravimo išlyginimo techniniai atidėjiniai yra į balansą įtrauktų techninių atidėjinių dalis ir nuostolių svyravimo išlyginimo techninių atidėjinių pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitos techninę dalį. Žr. EDPPPIK dokumentą „Nuostolių svyravimo išlyginimo techninių atidėjinių tyrimo santrauka“ (angl. „Summary of a survey on equalisation provisions“), 2009 m. sausio mėn., p. 2, galima rasti adresu https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf.

62

(63)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 45. SACE mini įmonės Dealogic, kuri nustatė, kad 2009 m., palyginti su 2008 m., susijungimų ir perėmimų Europos finansų sektoriuje vertė (176 mlrd. EUR) iš esmės perpus sumažėjo, duomenis. 2009 m. maždaug 50 % sandorių buvo susiję su finansinių sunkumų paveiktu turtu.

63

Dealogic

(64)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 14 punktą, p. 4.

64

(65)  Konfidenciali informacija.

65

(66)  Tam argumentui pagrįsti Italija paminėjo šį Teisingumo Teismo sprendimą: 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italija prieš Komisiją (ENI/Lanerossi), C-303/88, Rink. p. I-1433, 21 punktas (žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 36).

66

Italija prieš Komisiją

ENI/Lanerossi

(67)  Rizikos valdymas perduotas patronuojančiajai įmonei SACE. Žr. 25 konstatuojamąją dalį.

67

(68)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 19 punktą, p. 6.

68

(69)  [...].

69

(70)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 33.

70

(71)  Įtraukta ir gyvybės draudimo veikla, kuri 2009 m. buvo parduota.

71

(72)  Projekcijos įtrauktos į 2010–2011 m. verslo planą, p. 8, SACE BT valdybos patvirtintą 2009 m. rugpjūčio 4 d. (Žr. 2010 m. birželio 9 d. pateiktą 4 priedą „2009 m. rugpjūčio 4 d. SACE BT valdybos posėdžio protokolas“.)

72

(73)  Projekcijos įtrauktos į 2011–2013 m. patikslintą verslo planą, p. 8 ir 19, SACE BT valdybos patvirtintą 2011 m. lapkričio 24 d. (Žr. 2012 m. kovo 30 d. pateiktą 8 priedą „2011 m. lapkričio 24 d. SACE BT valdybos posėdžio protokolas“.)

73

(74)  Bendra įmokų suma (ne įmokų atėmus perdraudimo kainą suma) taip pat apima perdraudikams perduotos rizikos dalies padengimą.

74

(75)  Nuosavo kapitalo grąža apskaičiuota kaip pelnas, neatskaičius mokesčių, padalytas iš grynosios vertės (it. patrimonio netto), tariant, kad nepaskirstyto pelno ir kapitalo suma 2011 m. gruodžio 31 d. yra 108,7 mln. EUR.

75

patrimonio netto

(76)  Komisijos atlikti apskaičiavimai remiantis finansinėmis ataskaitomis ir 2011–2013 m. projekcijomis.

76

(77)  C 195, 2009 8 19, p. 9.

77

(78)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 52.

78

(79)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 30–31.

79

(80)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 47.

80

(81)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 7.

81

(82)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 64 konstatuojamąją dalį.

82

(83)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 7.

83

(84)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. Ekonomikos ir finansų ministerijos atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 6.

84

(85)  1991 m. spalio 3 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-261/89, Rink. p. I-4437, 8 punktas, minėto sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-278/92–C-280/92, 21 punktas, 1994 m. rugsėjo 14 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-42/93, Rink. p. I-4175, 13 punktas.

85

Italija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(86)  Žr. Komunikato dėl eksporto kredito 3.1 ir 3.2 dalis, Komisijos pranešimą „EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių [dabar – SESV 107 ir 108 straipsniai] taikymas valstybinėms įmonėms,“ biuletenis EB-9/1984, ir Komisijos komunikatą valstybėms narėms dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei dėl Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybinio sektoriaus viešosioms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3).

86

[dabar – SESV 107 ir 108 straipsniai] taikymas valstybinėms įmonėms

(87)  Žr. 2003 m. kovo 6 d. sprendimo WestLB ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė prieš Komisiją, T-228/99, T-233/99, 314 punktą.

87

WestLB ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė prieš Komisiją

(88)  Žr. 2003 m. kovo 6 d. sprendimą Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją (T-228/99 ir T-233/99, Rink. p. II-435, 254–255, 270 punktai).

88

Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją

(89)  Žr. 2012 m. birželio 5 d. sprendimo Komisija prieš Électricité de France (EDF), C-124/10 P, Rink. p. I-0000, 82–84 ir 105 punktus.

89

Komisija prieš Électricité de France (EDF)

(90)  Žr. 2012 m. birželio 5 d. sprendimo Komisija prieš Électricité de France (EDF), C-124/10 P, Rink. p. I-0000, 86 punktą.

90

Komisija prieš Électricité de France (EDF)

(91)  Dėl valstybės įsikišimo palyginimo su alternatyviu atitinkamo verslo likvidavimo scenarijumi ir dėl sąnaudų, į kurias reikėtų atsižvelgti tame scenarijuje, žr. 2003 m. vasario 28 d. sprendimą Gröditzer (C-334/99, Rink. p. I-1139, 133–141 punktai) ir 1994 m. rugsėjo 14 d. sprendimą Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją (C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. p. I-04103, 21–22 punktai).

91

Gröditzer

Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją

(92)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Italijos pateiktų dokumentų 22 priedą „2004 m. gruodžio 31 d. SACE finansinės ataskaitos“, p. 41: „Vadinamasis valdymas baigėsi per metus: draudimo sutartys, susijusios su rinkos rizika, arba pasibaigė pasibaigus draudimo sutarčių galiojimo terminui, arba buvo nutrauktos. Nuo šios rizikos pagal naujas sutartis laipsniškai pradėjo drausti 2004 m. gegužės 27 d. įsteigta įmonė SACE BT S.pA.“

92

„Vadinamasis valdymas baigėsi per metus: draudimo sutartys, susijusios su rinkos rizika, arba pasibaigė pasibaigus draudimo sutarčių galiojimo terminui, arba buvo nutrauktos. Nuo šios rizikos pagal naujas sutartis laipsniškai pradėjo drausti 2004 m. gegužės 27 d. įsteigta įmonė

.“

(93)  Tuo metu Užsienio prekybos draudimo paslaugų institutas (SACE).

93

(94)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 10 ir 11 priedus.

94

(95)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 10 priedą „2003 m. lapkričio 21 d. Užsienio prekybos draudimo paslaugų instituto (SACE) valdybos posėdžio protokolas“ (it. Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003), p. 5–7.

95

Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003

(96)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 10 priedą „2003 m. lapkričio 21 d. pristatymas valdybai. Galimos rinkos SACE galimai plėtrai įvertinimas“ (it. Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003), p. 43.

96

Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003

(97)  Žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. pateikto SACE atsakymo į prašymą suteikti informacijos 1 priedą, p. 7.

97

(98)  Vertinimas arba tikrinimas lyginant su lyginamuoju standartu (standartu arba orientyru, su kuriuo tam tikri dalykai gali būti lyginami arba kurio atžvilgiu jie galėtų būti vertinami).

98

(99)  Už 100 % Assedile akcijų iš viso sumokėta 41,8 mln. EUR, o konsultantas buvo nurodęs 41,2–44,7 mln. EUR intervalą (žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE S.P.A. pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 20, ir jų 11 priedą). Kalbant apie pradinį 70 % Assedile akcijų įsigijimą, kaina buvo net mažesnė nei vertinimo ribos, t. y. 27 mln. EUR už 70 %, o tai būtų sudarę 38,5 mln. EUR už visą įmonę. 30 % Assedile akcijų įsigijimo 2008 m. kovo 6 d. kaina buvo nustatyta pagal pakartotinį Assedile įvertinimą, kaip buvo numatyta akcininkų susitarime, kuris buvo sudarytas perkant 70 % akcijų (2005 m. rugsėjo 30 d.). Ši kaina atitiko maždaug 41,8 mln. EUR už 100 % akcijų vertę, taigi 2008 m. SACE BT už likusią dalį sumokėjo 14,8 mln. EUR (žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 10–11).

99

Assedile

Assedile

Assedile

Assedile

(100)  Pagal 2008 m. SACE BT metinę ataskaitą (žr. p. 22–23) dėl pasaulinės krizės tarptautinės plėtros strategija buvo persvarstyta ir dėmesys buvo labiau sutelktas į vidaus rinką. Finansiniai KUP rezultatai buvo prastesni negu tikėtasi ir, atsižvelgusi į ekonominę padėtį Rytų Europoje, valdyba nusprendė, kad investuotos sumos nebus susigrąžintos.

100

(101)  SACE BT užfiksavo 2,2 mln. EUR nuostolį, o įsigijimo vertė sudarė 13,3 mln. EUR. 2009 m. pabaigoje Ducroire savo apskaitoje patikslino valdomų 66 % KUP akcijų vertę, ją sumažinusi 12,3 mln. EUR (už 33 % akcijų įmonė sumokėjo 13,3 mln. EUR ir dar 11,1 mln. EUR sumokėjo SACE BT, taigi iš viso buvo sumokėta 24,4 mln. EUR), žr. 2011 m. gegužės 5 d. SACE pastabas, p. 22, ir 2009 m. Ducroire metinę ataskaitą, p. 28.

101

Ducroire

Ducroire

(102)  Kaip nurodyta 2010 m. balandžio 8 d. Italijos pateiktame dokumente (p. 5, 2 punktas), perdraudimas susijęs vien su parduotina rizika.

102

(103)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 14 priedą „2010 m. spalio 11 d. ISVAP SACE BT patikrinimo išvadų protokolas“, p. 56.

103

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Žr. 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos sprendimo C(2011) 7756 final byloje SA.27386 (C 28/2010), Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema. Portugalija, dar nepaskelbtas, 93 konstatuojamąją dalį.

106

final

Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema. Portugalija

(107)  Žr. 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos sprendimo C(2011) 7756 final byloje SA.27386 (C 28/2010), Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema. Portugalija, dar nepaskelbtas, 68 konstatuojamąją dalį.

107

final

Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema. Portugalija

(108)  Byloje dėl Portugalijos trumpalaikio eksporto kredito draudimo schemos (2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos sprendimas C(2011) 7756 final byloje SA.27386 (C 28/2010), 93 konstatuojamoji dalis, dar nepaskelbtas), Komisija nustatė susigrąžintinos sumos apskaičiavimo metodą (paaiškintas to sprendimo priede), pagrįstą pagrįstomis prielaidomis ir bendra rinkos praktika. Pagal tą metodą valstybės suteikto draudimo teorinė rinkos kaina lygi 110 % kainos (įmokos tarifo išraiška), privataus draudiko taikomos kiekvienam atskiram klientui.

108

final

(109)  [...].

109

(110)  Tuo metu patronuojančioji įmonė SACE jau žinojo apie didelius nuostolius, kuriuos SACE BT užfiksavo 2009 m. pirmąjį ketvirtį.

110

(111)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 1 priedą „2009 m. gegužės 26 d. SACE valdybos posėdžio protokolas“, p. 4.

111

(112)  Žr. 2010 m. birželio 8 d. raštu Italijos pateiktą atsakymą, p. 2.

112

(113)  Žr. 2010 m. birželio 8 d. raštu Italijos pateikto atsakymo 7 priedą, p. 29.

113

(114)  Žr. 1999 m. sausio 21 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Komisiją, T-129/95, T-2/96 ir T-97/96, Rink. p. II-0001, 116 punktą.

114

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Komisiją

(115)  Žr. 1996 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimo Iberia (OL L 104, 1996 4 27, p. 25) VII dalies 15 punktą.

115

Iberia

(116)  Žr. 1991 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją (ALFA Romeo), C-305/89, Rink. p. I-1601, 22 punktą, Komisijos sprendimo 94/662/EB (OL L 258, 1994 7 27, p. 26) VII dalies 21 punktą – Air France, p. 33, ir Komisijos sprendimo 97/789/EB (OL L 322, 1997 11 25, p. 44) VII dalies 6 punktą – Alitalia.

116

Italija prieš Komisiją (ALFA Romeo)

Air France

Alitalia

(117)  Pagal 2009 m. SACE finansines ataskaitas ir ataskaitų aiškinamųjų pastabų 5–7 priedus kontroliuojamo ūkio subjekto SACE BT kapitalas buvo padidintas iš viso 70 mln. EUR.

117

(118)  1993 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatas valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei dėl Direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybinio sektoriaus viešosioms įmonėms, OL C 307, 1993 11 13, p. 3.

118

(119)  Žr. Komisijos komunikato valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo 36 dalį.

119

(120)  Kaip vieną iš argumentų SACE taip pat mini verslo veiklos perorientavimą (žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktas SACE pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 36.). Tačiau praktikoje, Komisijai pateikus konkretų prašymą, Italija nurodė, kad SACE nenumato iš esmės pakeisti SACE BT veiklos (žr. 2011 m. rugsėjo 15 d. SACE atsakymą į prašymą suteikti informacijos, p. 13).

120

(121)  Žr. sprendimo ENI/Lanerossi 21 punktą.

121

ENI/Lanerossi

(122)  Žr. sprendimo ENI/Lanerossi 22 punktą.

122

ENI/Lanerossi

(123)  Šaltinis:2010 m. birželio 8 d. raštu Italijos pateiktas atsakymas, 7 priedas, p. 28.

123

Šaltinis:

(124)  Jos beta koeficientas – įmonės rizikingumo, palyginti su visa finansų rinka, matas – 2000–2004 m. sudarė 0,8 (1 atitiktų visos finansų rinkos riziką).

124

(125)  Apskaičiavimams naudotų duomenų šaltinis: nuosavo kapitalo buhalterinės vertės – http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, akcijos kainos: http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx.

125

(126)  2009 m. gegužės 6 d. pristatydama savo 2009 m. pirmojo ketvirčio rezultatus Euler-Hermes pareiškė, kad pasaulis išgyvena didžiausią per 50 metų prekybos nuosmukį ir daugėja nemokių įmonių (žr. pristatymo, skelbiamo svetainėje http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, p. 5 ir 7).

126

Euler-Hermes

(127)  Žr. Komisijos komunikato „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“, OL C 244, 2004 10 1, p. 2, 12 dalį.

127

(128)  2002 m. gegužės 16 d. sprendimas Stardust Marine, C-482/99, Rink. p. I-4397.

128

Stardust Marine

(129)  2007 m. rugsėjo 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Olympic Airways prieš Komisiją, T-68/03, Rink. p. II-2911, 312–319 punktai.

129

Olympic Airways prieš Komisiją

(130)  2008 m. birželio 26 d. sprendimas SIC prieš Komisiją, T-442/03, Rink. p. II-1161.

130

SIC prieš Komisiją

(131)  110 punktas.

131

(132)  105 punktas.

132

(133)  Žr. sprendimo Stardust Marine 52, 54, 55 ir 56 punktus.

133

Stardust Marine

(134)  Taip pat žr. SACE įstatų, skelbiamų svetainėje http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf, 13 straipsnio 2 dalį.

134

(135)  Žr. 2002 m. gegužės 16 d. sprendimo Stardust Marine, C-482/99, Rink. p. I-4397, 55 punktą, kuriame cituojami 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italijos Respublika prieš Komisiją, C-303/88, Rink. p. I-01433, 11 ir 12 punktai ir 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italijos Respublika prieš Komisiją, C-305/89, Rink. p. I-01603, 13 ir 14 punktai.

135

Stardust Marine

Italijos Respublika prieš Komisiją

Italijos Respublika prieš Komisiją

(136)  2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymų galią turinčio nutarimo Nr. 269, su pakeitimais pertvarkyto į 2003 m. lapkričio 24 d. Įstatymą Nr. 326, 6 straipsnio 12 dalis.

136

(137)  Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad kai buvo svarstoma pirmoji priemonė, dėl SACE BT akcinio kapitalo sumos buvo tartasi su Ekonomikos ir finansų ministerija. Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktų SACE pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 2 priedą „2004 m. balandžio 28 d. SACE valdybos posėdžio protokolas“, p. 74–75: „... kalbant apie SACE 2 [laikinas naujosios įmonės, kurią planuota sukurti, pavadinimas, paskui pavadinta SACE BT] visuomeninio kapitalo sumą, išklausius Ekonomikos ir finansų ministerijos atstovus, ši suma buvo preliminariai kiekybiškai įvertinta 100 mln. EUR“.

137

(138)  2004 m., kai SACE tapo akcine bendrove ir buvo suteikta pirmoji priemonė, dauguma SACE valdybos narių išlaikė savo pareigas Italijos administracijoje, t. y. Ekonomikos ir finansų ministerijoje, Užsienio reikalų ministerijoje ar kitose valstybinėse įstaigose (Pramonės skatinimo institute (it. Istituto per la Promozione Industriale), Ryšių reguliavimo institucijoje (it. Autorità per le garanzie nelle comunicazioni) ir Italijos užsienio prekybos institute (it. Istituto nazionale per il Commercio Estero). Visų pirma SACE valdybos pirmininkas tuo metu taip pat išlaikė savo vadovaujančias pareigas Ekonomikos ir finansų ministerijoje. Atsakomybės sritis buvo susijusi su tarptautiniais finansiniais santykiais.

138

Istituto per la Promozione Industriale

Autorità per le garanzie nelle comunicazioni

Istituto nazionale per il Commercio Estero

(139)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 8 priedą „2009 m. balandžio 1 d. SACE valdybos posėdžio protokolas“, p. 8:

139

„... iii) šiuo atžvilgiu draudimo apimtys neturėtų sumažėti nei rinkos rizikos draudimo sektoriuje, nei su rinka nesusijusios rizikos draudimo sektoriuje.“

(140)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 8 priedą „2009 m. balandžio 1 d.SACE S.p.A. valdybos posėdžio protokolas“, p. 9.

140

SACE S.p.A.

(141)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 8 priedą „2009 m. balandžio 1 d.SACE S.p.A. valdybos posėdžio protokolas“, p. 8.

141

SACE S.p.A.

(142)  Žr. pranešimo spaudai, skelbiamo svetainėje http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf, p. 1.

142

(143)  SACE buvo viešojo sektoriaus įstaiga, reglamentuota viešosios teisės, o 2004 m. sausio 1 d., t. y. likus nedaug laiko iki SACE BT sukūrimo ir pirmosios priemonės suteikimo, ji tapo akcine bendrove. Be to, iš to, kad SACE BT su 105,8 mln. EUR kapitalu buvo sukurta netrukus po to, kai pasikeitė SACE teisinis statusas, regis, matyti, kad valstybės sprendimas 2004 m. reorganizuoti SACE apėmė ir SACE BT sukūrimą.

143

(144)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 1 priedą „2009 m. gegužės 26 d.SACE S.p.A. valdybos posėdžio protokolas“, p. 3–4:

144

SACE S.p.A.

„[...]“.

(145)  2010 m. birželio 9 d. pateiktas 2009 m. gegužės 27 d. SACE BT valdybos posėdžio protokolas, p. 5.

145

(146)  Be to, pažymėta, kad 2009 m., kai buvo tvirtinamas SACE BT gyvybės draudimo veiklos perdavimas Vittoria Assicurazioni S.p.A., Italijos konkurencijos institucija (it. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) SACE BT apibūdino kaip „[...] Ekonomikos ir finansų ministerijos netiesiogiai kontroliuojamą įmonę [...]“. Žr. 2009 m. gegužės 4 d.Bollettino Nr. 15, p. 7, C10007 – Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento Nr. 19768, skelbiama svetainėje http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html.

146

Vittoria Assicurazioni S.p.A.,

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

Bollettino

Vittoria Assicurazioni

Ramo di Azienda di SACE BT

Provvedimento

(147)  Žr. 2011 m. gegužės 5 d. pateiktų SACE pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 16 priedą „Memo Risk Managament SACE S.p.a., 19 March 2009“. Ši pažyma buvo parengta remiantis 2008 m. lapkričio 14 d. draudimo tarpininko [...] parengta ataskaita „Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable“. Šioje ataskaitoje, be kita ko, išsamiai išanalizuotos techninės įmonės tendencijos ir ypač poveikis, kurį galiojančios (2008 m. pabaigoje) perdraudimo sutartys padarė rezultatams ir dabartiniams bei būsimiems kapitalo reikalavimams.

147

Memo Risk Managament SACE S.p.a., 19 March 2009

Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable

(148)  Žr. 2012 m. kovo 5 d. Italijos pateiktų dokumentų 5 priedą „2009 m. balandžio 1 d.SACE S.p.A. valdybos posėdžio protokolas“, p. 3:

148

SACE S.p.A.

„...įmonė SACE S.p.A. patronuojamajai įmonei SACE BT skiria perdraudimo lėšų, kad ši galėtų išlaikyti savo draudimo pajėgumą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių sektoriuje.

Valdyba pritaria, kad įmonė dalyvautų sutartyje „Excess Loss“, padengdama rinkos perdraudikų nepadengtą sumą ir taikydama iki 48 mln. EUR galimų nuostolių ribą. Ji dalyvaus tokiomis pačiomis ekonominėmis rinkos sąlygomis, kurioms pritarė privatūs perdraudikai.“

(149)  SACE įstatų 4 straipsnio 6 dalyje nustatyta: „Įmonė gali sudaryti perdraudimo ir bendrojo draudimo sutartis su įgaliotais Italijos ūkio subjektais ar įmonėmis, su užsienio ūkio subjektais ar bendrovėmis arba tarptautinėmis organizacijomis, taip pat sudaryti sutartis su rinkoje pirmaujančiais veiklos vykdytojais dėl draustinos rizikos draudimo rinkos sąlygomis“.

149

(150)  Taip pat žr. Komunikato dėl eksporto kredito 3 ir 2.1 dalis.

150

(151)  Dėl 3.1 dalyje išvardytų finansinių pranašumų, susijusių su parduotina rizika, „atsiranda draudimo poliso garantuojamos apsaugos nuo parduotinos rizikos, kuri prieinama skirtingose valstybėse narėse, skirtumai, taip iškraipant konkurenciją tarp bendrovių valstybėse narėse“ (pabrėžta Komisijos).

151

„3.2. Priemonių, išvardytų 3.1 dalyje, rūšys [įskaitant kapitalo teikimą] suteikia arba gali suteikti jomis besinaudojantiems eksporto kredito draudikams finansinį pranašumą prieš kitus eksporto kredito draudikus. Tokie tam tikroms įmonėms suteikti finansiniai pranašumai iškraipo konkurenciją ir yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 92 straipsnio 1 dalyje.

[...]“

(152)  Turima informacija susijusi tik su laidavimo verslu.

152

Šaltinis: 2010–2011 m. verslo planas, SACE BT valdybos patvirtintas 2009 m. rugpjūčio 4 d., ir 2011–2013 m. patikslintas verslo planas, SACE BT valdybos patvirtintas 2011 m. lapkričio 24 d.

Šaltinis

(153)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

153

(154)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 137 konstatuojamąją dalį.

154

(155)  Žr. 2010 m. birželio 8 d. raštu Italijos pateikto atsakymo 7 priedą, p. 29.

155

(156)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 3 straipsnio 1 dalį.

156

(157)  Komisijos komunikatas „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (OL C 10, 2009 1 15, p. 2).

157

(158)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

158

(159)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

159

(160)  OL C 217, 2001 8 2, p. 2.

160

(161)  OL C 307, 2004 12 11, p. 12.

161

(162)  OL C 325, 2005 12 22, p. 22.

162

(163)  2010 m., po to, kai aptariamos priemonės buvo patvirtintos, šis Komunikatas dėl eksporto kredito buvo vėl iš dalies pakeistas (OL C 329, 2010 12 7, p. 6), o neseniai jis buvo pakeistas nauju komunikatu dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (OL C 392, 2012 12 19, p. 1), kuris taikomas tik nuo 2013 m. sausio 1 d. (toliau – naujasis Komunikatas dėl eksporto kredito). Bet kuriuo atveju Komisija, siekdama išsamumo, pažymi, kad taikant naujojo Komunikato dėl eksporto kredito nuostatas tolesnėse dalyse paaiškintas jos įvertinimas nepasikeistų.

163

(164)  OL C 16, 2009 1 22, p. 1.

164

(165)  Žr. 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos sprendimą byloje SA.27386 (C 28/10), Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema, Portugalija, C(2011) 7756 galutinis, dar nepaskelbtas.

165

Trumpalaikio eksporto kredito draudimo schema, Portugalija

(166)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

166

---

PRIEDAS

INFORMACIJA APIE GAUTOS, SUSIGRĄŽINTINOS IR JAU SUSIGRĄŽINTOS PAGALBOS SUMAS

| Pagalbos gavėjo pavadinimas | Pagal schemą gautos pagalbos bendra suma (1) | Susigrąžintinos pagalbos bendra suma (1)

  (Pagrindinė suma) | Jau grąžinta bendra suma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė suma | Susigrąžinimo palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Pagalbos gavėjo pavadinimas

Pagal schemą gautos pagalbos bendra suma (1)

Susigrąžintinos pagalbos bendra suma (1)

(Pagrindinė suma)

Jau grąžinta bendra suma (1)

Pagrindinė suma

Susigrąžinimo palūkanos

---

(1)  Milijonais nacionaline valiuta.

---

| 12.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/64

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. rugpjūčio 6 d.

kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūra (DARIAH ERIC)

(2014/526/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) (1) Bendrijos teisinio pagrindo, ypač į jo 6 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Serbija, Slovėnija ir Vokietija paprašė Komisijos įsteigti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčią Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūrą (toliau – DARIAH ERIC); |
| --- | --- |

(1)

Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Serbija, Slovėnija ir Vokietija paprašė Komisijos įsteigti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčią Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūrą (toliau – DARIAH ERIC);

| (2) | Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Serbija, Slovėnija ir Vokietija pasirinko Prancūziją DARIAH ERIC priimančiąja valstybe nare; |
| --- | --- |

(2)

Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Serbija, Slovėnija ir Vokietija pasirinko Prancūziją DARIAH ERIC priimančiąja valstybe nare;

| (3) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Įsteigiama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūra (toliau – DARIAH ERIC).

2.   DARIAH ERIC įstatai pateikiami priede. Įstatai yra nuolat atnaujinami, o naujausia jų redakcija viešai skelbiama DARIAH ERIC interneto svetainėje ir buveinėje.

3.   1, 2 ir 23–30 straipsniuose numatyti pagrindiniai įstatų elementai, kurių pakeitimus turi tvirtinti Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 11 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 206, 2009 8 8, p. 1.

1

---

PRIEDAS

DARIAH ERIC ĮSTATAI

AIRIJA,

AUSTRIJA,

BELGIJA,

DANIJA,

GRAIKIJA,

ITALIJA,

KIPRAS,

KROATIJA,

LIUKSEMBURGAS,

MALTA,

NYDERLANDAI,

PRANCŪZIJA,

SERBIJA,

SLOVĖNIJA,

VOKIETIJA,

toliau – nariai steigėjai,

PRIPAŽINDAMI svarbų DARIAH ERIC stebėtojų ir bendradarbiavimo partnerių vaidmenį;

NORĖDAMI remti meną ir humanitarinius mokslus Europoje;

NORĖDAMI sukurti modernią meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

ATSIŽVELGDAMI į DARIAH parengiamojo etapo projekto, finansuoto Europos Komisijos pagal dotacijos susitarimą Nr. 211583, rezultatus;

PRAŠYDAMI, kad Europos Komisija įsteigtų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčią Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūrą (toliau – DARIAH ERIC),

SUSITARĖ DĖL ŠIŲ NUOSTATŲ:

1 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Pavadinimas, buveinė, vieta ir darbo kalba

1.   Sukuriama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra, vadinama Meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninių mokslinių tyrimų infrastruktūra (toliau – DARIAH).

2.   DARIAH teisinė forma – Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumas (ERIC), įregistruotas pagal Reglamento Nr. 723/2009 nuostatas, ir ji vadinama DARIAH ERIC.

3.   DARIAH ERIC – paskirstyta mokslinių tyrimų infrastruktūra. Jos veikla vykdoma pasitelkus virtualius kompetencijų centrus.

4.   DARIAH ERIC buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje.

5.   DARIAH ERIC darbo kalba – anglų. Šie įstatai laikomi autentiškais anglų, prancūzų ir visomis kitomis oficialiosiomis ES kalbomis. Pirmenybė neteikiama jokios kalbos redakcijai.

2 straipsnis

Veiklos tikslai, koordinavimas ir paskirstymas

1.   DARIAH ERIC užduotis – stiprinti ir remti meno ir humanitarinių mokslų srities skaitmeninius mokslinius tyrimus. DARIAH ERIC sukuria, prižiūri ir valdo infrastruktūrą, kurios tikslas – remti IRT grindžiamų mokslinių tyrimų praktiką.

2.   DARIAH ERIC dirba su mokslinių tyrimų ir švietimo bendruomenėmis siekdama:

| a) | tirti ir taikyti IRT grindžiamus metodus ir priemones, kad būtų sudarytos sąlygos kelti naujus mokslinių tyrimų klausimus, o senus klausimus pateikti naujais būdais; |
| --- | --- |

a)

tirti ir taikyti IRT grindžiamus metodus ir priemones, kad būtų sudarytos sąlygos kelti naujus mokslinių tyrimų klausimus, o senus klausimus pateikti naujais būdais;

| b) | suteikti daugiau galimybių vykdyti mokslinius tyrimus ir pagerinti jų rezultatus susiedama paskirstytą medžiagą iš skaitmeninių šaltinių; |
| --- | --- |

b)

suteikti daugiau galimybių vykdyti mokslinius tyrimus ir pagerinti jų rezultatus susiedama paskirstytą medžiagą iš skaitmeninių šaltinių;

| c) | keistis įvairių sričių ir disciplinų žiniomis, patirtimi, metodika ir praktika. |
| --- | --- |

c)

keistis įvairių sričių ir disciplinų žiniomis, patirtimi, metodika ir praktika.

3.   3 straipsnyje apibrėžtas DARIAH-ES koordinavimo centras atsakingas už DARIAH ERIC veiklos koordinavimą. Iš pradžių centrai įsteigiami Prancūzijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose.

4.   Direktorių valdyba nusprendžia dėl DARIAH-ES koordinavimo centro veiklos aprašymo, organizavimo ir paskirstymo.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiuose įstatuose toliau pateikti terminai, pradėti didžiąja raide, reiškia:

Bendradarbiavimo partneris
  – viešoji ar privačioji institucija, vykdanti viešą veiklą ir įsikūrusi infrastruktūros veikloje nedalyvaujančios šalies teritorijoje, kuriai DARIAH ERIC leido dalyvauti vieno ar daugiau VKC veikloje, kaip apibrėžta šių įstatų 5 straipsnyje.

DARIAH-ES koordinavimo centras
  – padalinys, atsakingas už DARIAH ERIC veiklos koordinavimą. Jis remia ir integruoja visus DARIAH ERIC lygmenis (Generalinę asamblėją, Mokslo tarybą, Direktorių valdybą, Vadovų grupę, Nacionalinių koordinatorių komitetą ir Jungtinį mokslinių tyrimų komitetą). Vykdydamas koordinatoriaus funkciją koordinavimo centras prižiūri visų DARIAH ERIC partnerių ir valdybų bendravimą ir atlieka įvairias vertikalias užduotis (pvz., kontroliuoja administracines procedūras) bei horizontalias užduotis (pvz., centralizuotos paslaugos, bendras finansavimas, teisiniai ir mokesčių reikalavimai, įgūdžių ir žinių perdavimas).

Nacionalinė koordinavimo institucija
  – kiekvieno nario ir stebėtojo paskirta institucija, koordinuojanti nacionaliniu lygmeniu vykdomą DARIAH veiklą.

Nacionalinis koordinatoriu
  – kiekvieno nario arba kiekvieno stebėtojo paskirtas asmuo, atsakingas už nacionalinio DARIAH veiksmų plano rengimą ir nacionalinius įnašus natūra.

Institucija partnerė
  – viešoji ar privačioji institucija, vykdanti viešą veiklą, kuriai DARIAH ERIC leido dalyvauti vieno ar daugiau VKC veikloje.

Virtualus kompetencijų centras (VKC)
  – Virtualus kompetencijų centras yra virtuali grupė, sudaryta iš institucijų partnerių darbuotojų, vykdanti DARIAH ERIC einamąją veiklą.

VKC pirmininkas
  – institucija partnerė, kuri vadovauja vieno iš VKC veiklai ir kurią paskyrė Direktorių valdyba.

VKC vadovas
  – VKC pirmininko rekomenduotas ir Direktorių valdybos paskirtas asmuo, atsakingas už VKC veiklos koordinavimą.

2 SKYRIUS

NARYSTĖ, STEBĖTOJO STATUSAS IR PARTNERYSTĖ

4 straipsnis

Nariai, stebėtojai ir bendradarbiavimo partneriai

1.   Valstybės narės, asocijuotosios šalys, trečiosios šalys, kitos nei asocijuotosios šalys, ir tarpvyriausybinės organizacijos turi teisę tapti DARIAH ERIC nariais atlikusios šiuose įstatuose nustatytus formalumus ir Generalinei asamblėjai priėmus tokį sprendimą.

2.   Valstybės narės, asocijuotosios šalys, trečiosios šalys, kitos nei asocijuotosios šalys, ir tarpvyriausybinės organizacijos gali tapti DARIAH ERIC stebėtojais atlikusios šiuose įstatuose nustatytus formalumus ir Generalinei asamblėjai priėmus tokį sprendimą.

3.   DARIAH ERIC nariai yra bent viena valstybė narė ir dvi kitos šalys, kurios yra valstybės narės arba asocijuotosios šalys.

4.   Valstybės narės arba asocijuotosios šalys Generalinėje asamblėjoje bendrai turi balsavimo teisių daugumą.

5.   Nariai viešąsias paslaugas teikiančias nacionalines viešąsias arba privačiąsias institucijas paskiria nacionalinėmis koordinavimo institucijomis, kurios išvardytos I priede. Nacionalinės koordinavimo institucijos atstovauja nariams DARIAH ERIC veikloje.

6.   Stebėtojai viešąsias paslaugas teikiančias nacionalines viešąsias arba privačiąsias institucijas paskiria nacionalinėmis koordinavimo institucijomis, kurios išvardytos I priede. Nacionalinės koordinavimo institucijos atstovauja stebėtojams DARIAH ERIC veikloje.

7.   Nariai, stebėtojai ir jiems atstovaujantys subjektai išvardyti I priede. ERIC paraiškos pateikimo metu nario statusą turintys nariai laikomi nariais steigėjais.

8.   DARIAH ERIC gali sudaryti susitarimus su bendradarbiavimo partneriais.

5 straipsnis

Narių, stebėtojų ir bendradarbiavimo partnerių priėmimas

1.   Kiekviena valstybė arba tarpvyriausybinė organizacija, norinti tapti nariu arba stebėtoju, arba kiekviena institucija, norinti tapti bendradarbiavimo partneriu, kreipiasi į DARIAH ERIC raštu.

2.   Paraiškoje nariai ir stebėtojai turi nurodyti nacionalinės koordinavimo institucijos, kuri koordinuos nacionaliniu lygmeniu vykdomą DARIAH veiklą, pavadinimą.

3.   Direktorių valdyba paraišką perduoda Generalinei asamblėjai kartu su rekomendacija, ar priimti pareiškėją.

4.   Generalinė asamblėja priima sprendimą dėl naujo nario, stebėtojo arba bendradarbiavimo partnerio priėmimo.

5.   DARIAH ERIC ir bendradarbiavimo partneris ne trumpesniam negu dvejų metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus bendradarbiavimas įvertinamas, sudaro privalomą susitarimą, kuriame, remiantis Generalinės asamblėjos rekomendacijomis, apibrėžiama bendradarbiavimo sistema.

6 straipsnis

Nario arba stebėtojo statuso galiojimo nutraukimas

1.   Jei Generalinė asamblėja nusprendžia, kad narys arba stebėtojas šiurkščiai pažeidžia įstatus ir vidaus darbo tvarkos taisykles, ir jei narys arba stebėtojas neištaiso tokio pažeidimo per šešis mėnesius, ji gali nuspręsti pašalinti įsipareigojimų nevykdantį narį arba stebėtoją.

2.   Priimant sprendimą įsipareigojimų nevykdančio nario balsas neskaičiuojamas.

3.   Įsipareigojimų nevykdantis narys arba stebėtojas turi teisę paaiškinti Generalinei asamblėjai savo poziciją prieš jai priimant bet kokį sprendimą šiuo klausimu.

4.   Pirmuosius penkerius DARIAH ERIC narystės arba stebėtojo statuso turėjimo metus nė vienas narys arba stebėtojas negali pasitraukti, išskyrus atvejus, kai Generalinė asamblėja išimties tvarka su tuo sutiko.

5.   Nariai arba stebėtojai, kurie iš pradžių neįsipareigoja penkerių metų laikotarpiui, pasirašo pareiškimą, kuriame nurodo trumpesnį laikotarpį, kurį užregistruoja Generalinė asamblėja, kai pagal 5 straipsnio 4 dalį sprendžia, ar juos priimti.

6.   Praėjus pirmiems penkeriems DARIAH ERIC narystės arba stebėtojo statuso turėjimo metams narys arba stebėtojas gali pasitraukti, pranešęs apie tai ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki pasitraukimo įsigaliojimo dienos.

7.   Ketinantis pasitraukti narys arba stebėtojas turi padengti visus savo finansinius įsipareigojimus už visus finansinius metus, kuriais jis pasitrauks.

3 SKYRIUS

NARIŲ, STEBĖTOJŲ IR BENDRADARBIAVIMO PARTNERIŲ TEISĖS IR PAREIGOS

7 straipsnis

Nariai

1.   DARIAH ERIC nariai gali naudotis visomis priemonėmis ir paslaugomis ir dalyvauti visoje veikloje. Jie turi teisę dalyvauti ir balsuoti Generalinėje asamblėjoje. Jų institucijos partnerės turi teisę pirmininkauti VKC pagal šiuose įstatuose numatytą procedūrą.

2.   Nariai moka metinį įnašą į DARIAH ERIC biudžetą pagal įstatų 18 straipsnio 1 dalyje ir II priede nurodytus principus ir apskaičiavimo metodą.

3.   Direktorių valdyba rekomenduoja, kokį įnašą nustatyti tarpvyriausybinei organizacijai ir šalims, kurių nepripažįsta Europos Taryba, o Generalinė asamblėja jį tvirtina.

8 straipsnis

Stebėtojai

1.   DARIAH ERIC stebėtojai gali naudotis visomis priemonėmis ir paslaugomis ir dalyvauti visoje veikloje. Be to, stebėtojai gali dalyvauti ir pasisakyti visuose Generalinės asamblėjos posėdžiuose, tačiau neturi balsavimo teisių.

2.   Stebėtojai moka metinį įnašą į DARIAH ERIC biudžetą pagal įstatų 18 straipsnio 1 dalyje ir II priede nurodytus principus ir apskaičiavimo metodą.

3.   Direktorių valdyba rekomenduoja, kokį įnašą nustatyti tarpvyriausybinei organizacijai ir šalims, kurių nepripažįsta Europos Taryba, o Generalinė asamblėja jį tvirtina.

9 straipsnis

Bendradarbiavimo partneriai

5 straipsnio 5 dalyje aprašytame privalomame susitarime nurodomos bendradarbiavimo partnerio teisės ir įsipareigojimai.

4 SKYRIUS

VALDYMAS

10 straipsnis

Generalinė asamblėja

1.   Generalinė asamblėja – DARIAH ERIC valdymo organas, kurį sudaro DARIAH ERIC narių atstovai. DARIAH ERIC stebėtojų atstovai gali dalyvauti ir pasisakyti visuose Generalinės asamblėjos posėdžiuose, tačiau neturi balsavimo teisių.

2.   Kiekvienas nariui arba stebėtojui atstovaujantis subjektas paskiria vieną oficialų atstovą. Be to, kiekvienas narys arba kiekvienas stebėtojas gali turėti savo nacionalinį koordinatorių ar kitus ekspertus. Kiekvieną narių arba stebėtojų delegaciją gali sudaryti ne daugiau kaip trys asmenys.

3.   Kiekvienas narys arba kiekviena narių delegacija turi vieną balsą.

4.   Narių, kurie Generalinės asamblėjos posėdžio dieną nėra sumokėję įnašo, balsavimas sustabdomas.

5.   Valstybės narės ir asocijuotosios šalys Generalinėje asamblėjoje visada bendrai turi balsų daugumą. Jei šiai nuostatai įgyvendinti reikalingos papildomos balsavimo teisės, tokių papildomų balsavimo teisių paskyrimas įsigalioja Generalinei asamblėjai priėmus tokį sprendimą.

6.   Generalinė asamblėja iš savo narių paprasta balsų dauguma išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininko pavaduotojas pavaduoja pirmininką tuomet, kai šio nebūna, ir kilus interesų konfliktui. Pirmininkas arba pirmininko įgaliotas asmuo atsako už I priedo atnaujinimą, kad narių, stebėtojų ir jiems atstovaujančių subjektų sąrašas visuomet būtų tikslus.

7.   Generalinė asamblėja sušaukia kartą per metus eilinį posėdį arba pakartotinį posėdį, jei eilinis posėdis buvo atidėtas, taip pat ji gali surengti papildomus posėdžius.

8.   Išsamios bet kurios rūšies Generalinės asamblėjos posėdžio organizavimo detalės (pvz., eilinių posėdžių, pakartotinių posėdžių, papildomų posėdžių, atstovavimo posėdžiuose, kvietimų siuntimo terminų, darbotvarkių, protokolų ir t. t.) nurodomos vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

9.   Jei eiliniame posėdyje dalyvauja arba yra atstovaujami ne mažiau kaip du trečdaliai balsavimo teisę turinčių narių, kvorumo reikalavimas įvykdytas. Pakartotiniame Generalinės asamblėjos posėdyje kvorumas laikomas pasiektu neatsižvelgiant į dalyvaujančių narių arba jų atstovų skaičių.

10.   Paprasta balsų dauguma susidaro, kai už sprendimą atiduodam daugiau balsų negu prieš. Sprendimams gali būti taikomos papildomos sąlygos dėl daugumos, kaip nustatyta 13–17 dalyse.

11.   Generalinė asamblėja teisėtai:

| a) | posėdį rengia tik jei įvykdyti kvorumo reikalavimai; |
| --- | --- |

a)

posėdį rengia tik jei įvykdyti kvorumo reikalavimai;

| b) | priima sprendimą tik jei įvykdyti reikalavimai dėl balsų daugumos. |
| --- | --- |

b)

priima sprendimą tik jei įvykdyti reikalavimai dėl balsų daugumos.

12.   Generalinė asamblėja deda visas pastangas, kad sutartų dėl visų klausimų. Nepavykus pasiekti susitarimo, Generalinė asamblėja nusprendžia dėl klausimų pagal 13–17 dalyse apibrėžtą balsų paskirstymo sistemą.

13.   Generalinė asamblėja paprasta balsų dauguma:

| a) | priima naujus narius, stebėtojus ir bendradarbiavimo partnerius; |
| --- | --- |

a)

priima naujus narius, stebėtojus ir bendradarbiavimo partnerius;

| b) | tvirtina finansines ataskaitas ir metinę veiklos ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

tvirtina finansines ataskaitas ir metinę veiklos ataskaitą;

| c) | paskiria arba atleidžia Mokslo tarybos narius; |
| --- | --- |

c)

paskiria arba atleidžia Mokslo tarybos narius;

| d) | pratęsia DARIAH ERIC trukmę; |
| --- | --- |

d)

pratęsia DARIAH ERIC trukmę;

| e) | paskiria auditorius; |
| --- | --- |

e)

paskiria auditorius;

| f) | išimties tvarka sutinka su nario arba stebėtojo pasitraukimu. |
| --- | --- |

f)

išimties tvarka sutinka su nario arba stebėtojo pasitraukimu.

14.   Generalinė asamblėja paprasta balsų dauguma, įskaitant narių, kurių sumokami įnašai sudaro ne mažiau kaip penkiasdešimt procentų visų metinių DARIAH ERIC įnašų, apibrėžtų 18 straipsnio 1 dalyje ir II priede, balsavimą už:

| a) | turi teisę bet kuriuo metu keisti biudžetą ir pagal II priede išdėstytus principus gali keisti visus asignavimus ir įnašų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

a)

turi teisę bet kuriuo metu keisti biudžetą ir pagal II priede išdėstytus principus gali keisti visus asignavimus ir įnašų apskaičiavimą;

| b) | tvirtina strategines gaires ir veiklos programą, įskaitant kiekvieno VKC programą ir biudžetą; |
| --- | --- |

b)

tvirtina strategines gaires ir veiklos programą, įskaitant kiekvieno VKC programą ir biudžetą;

| c) | pagal savo nustatytas taisykles bet kuriuo metu skiria arba atleidžia direktorių. |
| --- | --- |

c)

pagal savo nustatytas taisykles bet kuriuo metu skiria arba atleidžia direktorių.

15.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 723/2009 9 straipsnio 3 dalies, Generalinė asamblėja paprasta balsų dauguma, įskaitant narių, kurių sumokami įnašai sudaro ne mažiau kaip septyniasdešimt penkis procentus visų metinių DARIAH ERIC įnašų, apibrėžtų 18 straipsnio 1 dalyje ir II priede, balsavimą už:

| a) | tvirtina visų per vėlai pateiktų punktų dėl pasiūlymo keisti įstatus įtraukimą į darbotvarkę; |
| --- | --- |

a)

tvirtina visų per vėlai pateiktų punktų dėl pasiūlymo keisti įstatus įtraukimą į darbotvarkę;

| b) | vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 723/2009 nuostatomis siūlo įstatų pakeitimus; |
| --- | --- |

b)

vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 723/2009 nuostatomis siūlo įstatų pakeitimus;

| c) | priima vidaus darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

c)

priima vidaus darbo tvarkos taisykles;

| d) | ne vėliau kaip ankstesnių finansinių metų lapkričio mėn. tvirtina metinį biudžetą, įskaitant įnašus natūra. |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip ankstesnių finansinių metų lapkričio mėn. tvirtina metinį biudžetą, įskaitant įnašus natūra.

16.   Generalinė asamblėja vienbalsiai priėmusi sprendimą:

| a) | pašalina narius ir stebėtojus. Priimant sprendimą to nario balsas neskaičiuojamas; |
| --- | --- |

a)

pašalina narius ir stebėtojus. Priimant sprendimą to nario balsas neskaičiuojamas;

| b) | likviduoja DARIAH ERIC; |
| --- | --- |

b)

likviduoja DARIAH ERIC;

| c) | tvirtina du procentus viršijantį metinį narių ir stebėtojų įnašo padidėjimą; |
| --- | --- |

c)

tvirtina du procentus viršijantį metinį narių ir stebėtojų įnašo padidėjimą;

| d) | tvirtina DARIAH duomenų politiką. |
| --- | --- |

d)

tvirtina DARIAH duomenų politiką.

17.   Visais su DARIAH ERIC susijusiais klausimais, kurie nenurodyti ankstesnėse dalyse, Generalinė asamblėja sprendimą priima vadovaudamasi 16 dalimi.

18.   Generalinės asamblėjos nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

11 straipsnis

Mokslo taryba

1.   Mokslo tarybą sudaro nuo penkių iki dešimties Generalinės asamblėjos paskirtų asmenų trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta.

2.   Mokslo taryba vieną iš savo narių išsirenka pirmininku.

3.   Pirmininkas sušaukia Mokslo tarybos posėdžius ir jiems pirmininkauja.

4.   Generalinė asamblėja užtikrina, kad Mokslo tarybos nariai turėtų daug patirties meno ir humanitarinių mokslų srityje, įskaitant informacinių technologijų taikymo meno ir humanitarinių mokslų srityje patirtį.

5.   Mokslo taryba posėdžiauja kasmet ir teikia Generalinei asamblėjai ir visiems kitiems DARIAH organams konsultacijas ir rekomendacijas moksliniais ir techniniais klausimais.

6.   Mokslo taryba Generalinei asamblėjai parengia metinę ataskaitą apie naujausius mokslinius ir technologinius pasiekimus ir pateikia rekomendacijas, kaip gerinti DARIAH infrastruktūrą.

7.   Mokslo tarybos nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

12 straipsnis

Direktorių valdyba

1.   Direktorių valdyba – DARIAH ERIC vykdomasis organas ir jos teisinis atstovas. Ją sudaro trys Generalinės asamblėjos paskirti direktoriai. Direktoriai – aukštos kvalifikacijos asmenys, turintys daug patirties meno ir humanitarinių mokslų srityje, įskaitant informacinių technologijų taikymo meno ir humanitarinių mokslų srityje patirtį. Direktorių valdyba yra atskaitinga Generalinei asamblėjai.

2.   Kiekvienas direktorius skiriamas ne ilgesnei kaip trejų metų kadencijai ir gali būti paskirtas pakartotinai. Tačiau nė vienas direktorius negali eiti pareigų daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės.

3.   Jei direktorius atsistatydina arba nebegali eiti pareigų, Generalinė asamblėja paskiria kitą direktorių likusiai ankstesnio direktoriaus kadencijos daliai.

4.   Direktorių valdyba pagal 12 straipsnio 2 dalį iš savo narių išsirenka pirmininką trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininkas sušaukia Direktorių valdybos posėdžius ir jiems pirmininkauja.

5.   Direktorių valdyba:

| a) | vadovauja DARIAH ERIC ir siūlo jos strateginius tikslus bei veiklos kryptis; |
| --- | --- |

a)

vadovauja DARIAH ERIC ir siūlo jos strateginius tikslus bei veiklos kryptis;

| b) | gavusi Generalinės asamblėjos patvirtinimą, jei reikalingas jos pritarimas, DARIAH ERIC vardu pasirašo visas sutartis, susitarimus ir kitus privalomus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

gavusi Generalinės asamblėjos patvirtinimą, jei reikalingas jos pritarimas, DARIAH ERIC vardu pasirašo visas sutartis, susitarimus ir kitus privalomus dokumentus;

| c) | atstovauja DARIAH ERIC visose Europos, tarptautinėse ir nacionalinėse valdžios institucijose ir teismuose ir yra pagrindinis ryšių palaikymo organas; |
| --- | --- |

c)

atstovauja DARIAH ERIC visose Europos, tarptautinėse ir nacionalinėse valdžios institucijose ir teismuose ir yra pagrindinis ryšių palaikymo organas;

| d) | užtikrina, kad būtų pakankamai finansinių išteklių, ir rengia biudžetą; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad būtų pakankamai finansinių išteklių, ir rengia biudžetą;

| e) | rengia vidaus darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

e)

rengia vidaus darbo tvarkos taisykles;

| f) | tikrina DARIAH ERIC veiklos efektyvumą – kaip jai sekasi siekti Generalinės asamblėjos nustatytų strateginių tikslų ir laikytis veiklos krypčių; |
| --- | --- |

f)

tikrina DARIAH ERIC veiklos efektyvumą – kaip jai sekasi siekti Generalinės asamblėjos nustatytų strateginių tikslų ir laikytis veiklos krypčių;

| g) | rengia metinę veiklos ataskaitą, kaip nurodyta 21 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

g)

rengia metinę veiklos ataskaitą, kaip nurodyta 21 straipsnio 1 dalyje;

| h) | prižiūri Vadovų grupę; |
| --- | --- |

h)

prižiūri Vadovų grupę;

| i) | valdo ir įdarbina DARIAH-ES koordinavimo centro narius, kaip nurodyta 2 straipsnio 4 dalyje ir 28 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

i)

valdo ir įdarbina DARIAH-ES koordinavimo centro narius, kaip nurodyta 2 straipsnio 4 dalyje ir 28 straipsnio 7 dalyje;

| j) | pasikonsultavusi su Vadovų grupe, tvirtina VKC sukūrimą, keitimą (įskaitant atsiskyrimą, susijungimą arba veiklos krypties pakeitimą) arba likvidavimą; |
| --- | --- |

j)

pasikonsultavusi su Vadovų grupe, tvirtina VKC sukūrimą, keitimą (įskaitant atsiskyrimą, susijungimą arba veiklos krypties pakeitimą) arba likvidavimą;

| k) | pasikonsultavusi su Vadovų grupe, paskiria arba atleidžia VKC pirmininkus ir susijusius VKC vadovus; |
| --- | --- |

k)

pasikonsultavusi su Vadovų grupe, paskiria arba atleidžia VKC pirmininkus ir susijusius VKC vadovus;

| l) | pasikonsultavusi su Vadovų grupe, paskiria arba atleidžia Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto pirmininką, |
| --- | --- |

l)

pasikonsultavusi su Vadovų grupe, paskiria arba atleidžia Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto pirmininką,

6.   Direktorių valdybos nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

13 straipsnis

Vadovų grupė

1.   Sukuriama Vadovų grupė, kurią sudaro Nacionalinių koordinatorių komiteto pirmininkas bei pirmininko pavaduotojas ir Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto pirmininkas bei pirmininko pavaduotojas. Atitinkami DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnai ir Mokslo tarybos pirmininkas kviečiami dalyvauti Vadovų grupės posėdžiuose.

2.   Direktorių valdyba konsultuojasi su Vadovų grupe visais bendro pobūdžio klausimais, įskaitant dėl pasiūlymų Generalinei asamblėjai rengimo, su DARIAH ERIC susijusių metinių darbo planų rengimo ir keitimo ir mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugų nuoseklumo, darnos ir stabilumo užtikrinimo.

3.   Direktorių valdybos pirmininkas sušaukia visus Vadovų grupės posėdžius ir jiems pirmininkauja.

4.   Vadovų grupės nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

14 straipsnis

Nacionalinių koordinatorių komitetas

1.   Nacionalinių koordinatorių komitetas – vienas iš dviejų DARIAH ERIC veiklos vykdymo organų. Jo tikslas – integruoti ir Europos lygmeniu koordinuoti nacionaliniu mastu vykdomą DARIAH veiklą.

2.   Jį sudaro po vieną kiekvieno nario ir kiekvieno stebėtojo nacionalinį koordinatorių, kurį paskyrė tas narys arba stebėtojas. Nacionalinis koordinatorius paskiriamas trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Kiekvienas narys ir kiekvienas stebėtojas savo nacionalinį koordinatorių gali pakeisti bet kuriuo metu. Atitinkami DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnai ir Direktorių valdyba kviečiami dalyvauti Nacionalinių koordinatorių komiteto posėdžiuose.

3.   Nacionalinių koordinatorių komitetas iš savo narių paprasta balsų dauguma išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją vienų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas yra Vadovų grupės nariai ir joje pateikia bendrą Nacionalinių koordinatorių komiteto nuomonę.

4.   Paprastai Nacionalinių koordinatorių komitetas posėdžiauja du kartus per metus.

5.   Nacionalinių koordinatorių komitetas padeda Direktorių valdybai, visų pirma rengdamas metinę apibendrinamąją ataskaitą apie kiekvieno nario ir kiekvieno stebėtojo nacionalinius DARIAH veiksmų planus. Nacionalinių koordinatorių komitete kiekvienas nacionalinis koordinatorius pasiūlo Direktorių valdybai kiekvieno nario ir kiekvieno stebėtojo metinius įnašus natūra, kuriuos ji teikia tvirtinti Generalinei asamblėjai pagal 10 straipsnio 15 dalies d punktą.

6.   Nacionalinių koordinatorių komiteto nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

15 straipsnis

Jungtinis mokslinių tyrimų komitetas

1.   Jungtinis mokslinių tyrimų komitetas – vienas iš dviejų DARIAH ERIC veiklos vykdymo organų. Jo tikslas – organizuoti DARIAH veiklos mokslinį ir techninį integravimą.

2.   Jį sudaro visų VKC vadovai, kurie iš savo narių paprasta balsų dauguma išsirenka savo pavaduotojus vienų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininką pagal procedūrą, kuri nurodyta vidaus darbo tvarkos taisyklėse, Direktorių valdyba paskiria vienų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Kiti atitinkami DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnai ir Direktorių valdyba kviečiami dalyvauti Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto posėdžiuose.

3.   Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas yra Vadovų grupės nariai ir joje pateikia bendrą Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto nuomonę.

4.   Paprastai Jungtinis mokslinių tyrimų komitetas posėdžiauja du kartus per metus.

5.   Jungtinis mokslinių tyrimų komitetas padeda Direktorių valdybai, visų pirma:

| a) | rinkdamas ir vertindamas įnašus natūra, |
| --- | --- |

a)

rinkdamas ir vertindamas įnašus natūra,

| b) | rengdamas virtualių kompetencijų centrų metinį planą ir veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

b)

rengdamas virtualių kompetencijų centrų metinį planą ir veiklos ataskaitą,

| c) | organizuodamas bent vieną DARIAH visuotinį susirinkimą per metus, kurį rengia narys arba stebėtojas ir kuriame dalyvauja atitinkami DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnai. |
| --- | --- |

c)

organizuodamas bent vieną DARIAH visuotinį susirinkimą per metus, kurį rengia narys arba stebėtojas ir kuriame dalyvauja atitinkami DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnai.

6.   Jungtinio mokslinių tyrimų komiteto nariams taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

5 SKYRIUS

BIUDŽETAS

16 straipsnis

Biudžeto rengimas ir priėmimas

1.   Direktorių valdyba kartu su kompetentingu DARIAH-ES koordinavimo centro pareigūnu parengia kito biudžeto laikotarpio biudžeto projektą, kuris pateikiamas Generalinei asamblėjai ankstesnių finansinių metų pirmą ketvirtį.

2.   Į biudžeto projektą įtraukiami visi asignavimai, kito biudžeto laikotarpio narių bei stebėtojų įnašų apskaičiavimas ir kitų dviejų biudžeto laikotarpių išlaidų ir įnašų prognozė.

3.   Jei biudžetas nepriimamas iki finansinių metų pradžios, bendrai asignavimų sumai, kurią galima kas mėnesį įtraukti į DARIAH ERIC biudžetą, turėtų būti taikomi ankstesnių biudžetinių metų apribojimai.

17 straipsnis

Biudžeto laikotarpis

1.   Kiekvieni DARIAH ERIC finansiniai metai prasideda kiekvienų metų sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

2.   Biudžeto laikotarpį sudaro vieni finansiniai metai.

18 straipsnis

Piniginiai įnašai ir įnašai natūra

1.   Kiekvieno nario ir kiekvieno stebėtojo įnašą sudaro dvi dalys. Viena dalis – piniginis įnašas, o kita – įnašas natūra. Šios dvi dalys sudaro dalį bendro metinio DARIAH ERIC pinigų biudžeto ir metinio įnašų natūra biudžeto ir grindžiamos kiekvienos šalies BVP rodikliais. Apskaičiavimo principai ir metodas nurodyti II priede.

2.   Nariai ir stebėtojai atsako už piniginio įnašo pervedimą DARIAH ERIC.

3.   Įnašas natūra yra bet koks susitartas nepiniginis įnašas į DARIAH ERIC biudžetą.

4.   Kiekvieną įnašą natūra renka ir vertina Jungtinis mokslinių tyrimų komitetas, kuris, iškilus sunkumams, konsultuojasi su Vadovų grupe.

5.   Vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustatyta įnašų natūra vertinimo procedūra.

6 SKYRIUS

VIRTUALŪS KOMPETENCIJŲ CENTRAI

19 straipsnis

Virtualūs kompetencijų centrai

1.   DARIAH ERIC organizuoja savo veiklą remdamasi virtualiais kompetencijų centrais, kiekvienas iš kurių veikia konkrečioje srityje.

2.   Kiekviena institucija partnerė gali prisidėti prie daugiau negu vieno VKC veiklos.

20 straipsnis

Virtualių kompetencijų centrų pirmininkas

1.   Tik narių institucijos partnerės gali pirmininkauti VKC.

2.   Kiekviena institucija partnerė, ketinanti pirmininkauti VKC, pagal 20 straipsnio 1 dalį pateikia prašymą Direktorių valdybai. Paraiškoje nurodoma VKC pirmininko (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės).

3.   Pasikonsultavusi su Vadovų grupe, Direktorių valdyba paskiria vieną ar daugiau institucijų partnerių VKC pirmininku bei susijusį (-ius) VKC vadovą (-us).

4.   Direktorių valdybos VKC pirmininku (-ais) paskirtai (-oms) institucijai (-oms) partnerei (-ėms) taikomos vidaus darbo tvarkos taisyklių nuostatos.

7 SKYRIUS

ATASKAITŲ TEIKIMAS, FINANSINĖS ATASKAITOS IR AUDITAS

21 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   DARIAH ERIC parengia metinę veiklos ataskaitą, kurioje visų pirma aptariami moksliniai, einamieji ir finansiniai veiklos aspektai. Ataskaitą Direktorių valdyba pateikia tvirtinti Generalinei asamblėjai ir per šešis mėnesius nuo atitinkamų finansinių metų pabaigos perduoda Europos Komisijai bei atitinkamoms valdžios institucijoms. Ši ataskaita skelbiama viešai.

2.   ERIC informuoja Europos Komisiją apie visas aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti didelių kliūčių įvykdyti DARIAH ERIC užduotis arba jai gali būti sukliudyta įvykdyti Reglamente (EB) Nr. 723/2009 nustatytus reikalavimus.

22 straipsnis

Finansinės ataskaitos ir auditas

DARIAH ERIC taikomi priimančiosios valstybės teisės reikalavimai, susiję su finansinių ataskaitų rengimu, teikimu, auditu ir skelbimu.

8 SKYRIUS

POLITIKA

23 straipsnis

Pirkimo politika ir atleidimas nuo PVM

1.   DARIAH ERIC vadovaujasi atitinkamų Europos Sąjungos viešojo pirkimo direktyvų ir su jomis susijusių taikytinų nacionalinės teisės aktų principais.

2.   Nariai ir stebėtojai vykdo su DARIAH ERIC veikla susijusį pirkimą taip, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į DARIAH ERIC poreikius, techninius reikalavimus ir atitinkamų įstaigų išleistas specifikacijas.

3.   Tarybos direktyvos 2006/112/EB (1) 143 straipsnio 1 dalies g punktu ir 151 straipsnio 1 dalies b punktu grindžiamas ir pagal Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 282/2011 (2) 50 ir 51 straipsnius taikomas atleidimas nuo PVM taikomas tik pridėtinės vertės mokesčiui, kuriuo apmokestinamos tokios prekės ir paslaugos, kurios skirtos oficialiai DARIAH ERIC naudoti, viršija 150 EUR vertę ir kurias visiškai apmoka ir perka DARIAH ERIC. Toks atleidimas nuo mokesčių netaikomas pavienių narių vykdomam pirkimui.

4.   Atleidimas nuo PVM taikomas neekonominei veiklai, o ekonominei veiklai netaikomas.

5.   Atleidimas nuo PVM taikomas prekėms ir paslaugoms, susijusioms su mokslinėmis, techninėmis ir administracinėmis DARIAH ERIC operacijomis, atitinkančiomis jos pagrindines užduotis. Be to, atleidimas nuo PVM taikomas konferencijų, seminarų ir susitikimų, tiesiogiai susijusių su DARIAH ERIC oficialia veikla, išlaidoms. Tačiau atleidimas nuo PVM netaikomas kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms.

24 straipsnis

Atsakomybė

1.   DARIAH ERIC atsako už savo skolas.

2.   DARIAH ERIC nariai atsako iki savo atitinkamo DARIAH ERIC sumokėto įnašo vertės, išskyrus atvejus, kai jie yra pasirašę pareiškimą, pagal kurį prisiima papildomą atsakomybę už DARIAH ERIC skolas.

3.   Direktorių valdyba DARIAH ERIC vardu veda derybas ir pasirašo atitinkamą draudimo liudijimą.

25 straipsnis

Prieigos suteikimo politika

1.   DARIAH ERIC siūlomomis priemonėmis ir paslaugomis iš principo gali laisvai naudotis mokslo ir švietimo bendruomenės.

2.   Generalinė asamblėja gali nuspręsti, kad kai kurios paslaugos siūlomos už mokestį, ir nurodo sąlygas vidaus darbo tvarkos taisyklėse.

26 straipsnis

Mokslinių rezultatų vertinimo ir sklaidos politika

1.   DARIAH ERIC valdo infrastruktūrą, prieiga prie kurios nėra ribojama laiko, erdvės ar kokiais kitais požiūriais, ir ja iš principo gali laisvai naudotis mokslo ir švietimo bendruomenės.

2.   Jei dėl kokių nors priežasčių prieiga turi būti laikinai ar visam laikui apribota, prieiga gali būti suteikta tik po tarpusavio vertinimo, atlikto remiantis kompetencija ir geriausia patirtimi. Generalinė asamblėja, pasikonsultavusi su Mokslo taryba, priima reikalingas įgyvendinimo taisykles.

3.   DARIAH ERIC imasi tinkamų veiksmų infrastruktūrai remti ir jos naudojimui moksliniams tyrimams skatinti.

4.   Tokie veiksmai, be kita ko, apima interneto portalo kūrimą, naujienlaiškio leidimą, konferencijų ir praktinių seminarų rengimą, dalyvavimą juose ir kt.

27 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisės, duomenų politika ir privatumo apsauga

1.   Intelektinė nuosavybė reglamentuojama pagal narių arba stebėtojų nacionalinės teisės aktus ir tarptautinius susitarimus, kurių šalys yra nariai arba stebėtojai.

2.   Paprastai taikoma atvirųjų šaltinių ir atvirosios prieigos principams palanki politika.

3.   DARIAH duomenų politiką formuoja ir tvirtina Generalinė asamblėja.

4.   DARIAH ERIC duomenys renkami ir naudojami vadovaujantis duomenų privatumą reglamentuojančiais Europos ir nacionalinės teisės aktais.

28 straipsnis

Įdarbinimo politika

1.   DARIAH ERIC yra lygių galimybių politiką taikantis darbdavys.

2.   Darbo sutartys sudaromos pagal šalies, kurioje įdarbinami darbuotojai, įstatymus.

3.   DARIAH ERIC nediskriminuoja tiesiogiai įdarbintų ir komandiruotų darbuotojų.

4.   DARIAH ERIC skelbia apie visas laisvas darbo vietas ir nustato tinkamą paraiškų teikimo terminą.

5.   DARIAH ERIC nesiūlo jokios darbo vietos jokiam pareiškėjui tol, kol nesibaigė pirmiau minėtas terminas.

6.   DARIAH ERIC nesiūlo jokios darbo vietos jokiam asmeniui, kuris pagal Europos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus negali teisėtai įsidarbinti Europos Sąjungoje ir (arba) priimančiojoje valstybėje ir (arba) tarnybos vietoje.

7.   Už darbuotojų samdymą atsakinga Direktorių valdyba. Jai padeda DARIAH-ES koordinavimo centras.

9 SKYRIUS

NUOSTATOS DĖL TRUKMĖS, LIKVIDAVIMO, GINČŲ SPRENDIMO IR ĮSTEIGIMO

29 straipsnis

Trukmė

DARIAH ERIC trukmė – dvidešimt metų, kurią galima pratęsti pagal 10 straipsnio 13 dalies d punkte nustatytą balsų daugumos taisyklę.

30 straipsnis

Pakeitimai ir likvidavimas

1.   Pakeitimų pasiūlymus Generalinei asamblėjai gali teikti kiekvienas narys, Direktorių valdyba ir Mokslo taryba.

2.   Pakeitimų pasiūlymai įtraukiami į darbotvarkės punktus, kurie perduodami kartu su kvietimu dalyvauti Generalinės asamblėjos posėdyje.

3.   Generalinė asamblėja priedus gali atnaujinti nekeisdama įstatų.

4.   DARIAH ERIC likviduojama Generalinei asamblėjai pagal 10 straipsnio 16 dalies b punktą priėmus tokį sprendimą.

5.   Be nereikalingo delsimo ir bet kuriuo atveju per dešimt dienų po sprendimo likviduoti DARIAH ERIC priėmimo DARIAH ERIC praneša Europos Komisijai apie tokį sprendimą.

6.   Po DARIAH ERIC skolų apmokėjimo likęs turtas padalijamas tarp narių proporcingai jų sukauptam metiniam įnašui į DARIAH ERIC. Įsiskolinimai, likę po DARIAH ERIC turto įskaičiavimo, padalijami tarp narių pagal 24 straipsnio 2 dalį.

7.   Be nereikalingo delsimo ir bet kuriuo atveju per dešimt dienų po likvidavimo procedūros užbaigimo DARIAH ERIC praneša apie tai Komisijai.

8.   DARIAH ERIC nustoja veikti Europos Komisijos atitinkamo pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

31 straipsnis

Taikytina teisė

DARIAH ERIC veiklai taikoma pagal pirmumą:

| a) | Sąjungos teisė, visų pirma Reglamentas (EB) Nr. 723/2009; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos teisė, visų pirma Reglamentas (EB) Nr. 723/2009;

| b) | priimančiosios valstybės teisė, jei kurio nors klausimo Sąjungos teisė nereglamentuoja arba reglamentuoja tik iš dalies; |
| --- | --- |

b)

priimančiosios valstybės teisė, jei kurio nors klausimo Sąjungos teisė nereglamentuoja arba reglamentuoja tik iš dalies;

| c) | šie įstatai ir jų įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

c)

šie įstatai ir jų įgyvendinimo taisyklės.

32 straipsnis

Ginčų sprendimas

1.   Narių ir stebėtojų tarpusavio teisinių ginčų dėl DARIAH ERIC, narių, stebėtojų ir DARIAH ERIC tarpusavio teisinių ginčų, taip pat teisinių ginčų, kuriuose viena iš šalių yra Europos Sąjunga, nagrinėjimas priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

2.   DARIAH ERIC ir trečiųjų šalių tarpusavio ginčams taikomi Europos Sąjungos teisės aktai dėl jurisdikcijos. Europos Sąjungos teisėje nenumatytais atvejais tokių ginčų sprendimo jurisdikciją turintis teismas nustatomas pagal priimančios valstybės teisę.

33 straipsnis

Įstatų prieinamumas

Įstatai yra nuolat atnaujinami ir viešai skelbiami DARIAH ERIC interneto svetainėje ir buveinėje.

34 straipsnis

Nuostatos dėl įsteigimo

1.   Priimančioji valstybė kuo greičiau, bet ne daugiau kaip per 45 kalendorines dienas po Komisijos sprendimo įsteigti DARIAH ERIC įsigaliojimo sušaukia Generalinės asamblėjos steigiamąjį posėdį.

2.   Priimančioji valstybė praneša nariams steigėjams apie konkrečius skubius teisinius veiksmus, kurių DARIAH ERIC vardu reikia imtis iki steigiamojo posėdžio. Jei narys steigėjas per penkias darbo dienas po pranešimo gavimo nepateikia prieštaravimo, teisinius veiksmus atlieka priimančiosios valstybės tinkamai įgaliotas asmuo.

---

(1)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos(OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

(2)  2011 m. kovo 15 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 282/2011, kuriuo nustatomos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos įgyvendinimo priemonės (OL L 77, 2011 3 23, p. 1).

I PRIEDAS

NARIŲ IR STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

Paskutinį kartą atnaujinta: 2014 m. birželio 11 d.

Nariai

| Valstybė arba tarpvyriausybinė organizacija | Atstovaujantysis subjektas | Nacionalinė koordinavimo institucija |
| --- | --- | --- |
| Austrija | Austrian Ministry of Science and Research | Austrian Academy of Sciences – Institute for Corpus Linguistics and Text Technology (ICLTT) |
| Belgija | Belgian Science Policy Office | Ghent Centre for Digital Humanities (University of Ghent) |
| Kroatija | Ministry of Science, Education and Sports | Institute of Ethnology and Folklore Research |
| Kipras | Digital Champion of Cyprus, Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism | Cyprus University of Technology in Limassol |
| Danija | Danish Agency for Science, Technology and Innovation | Danish Digital Humanities Laboratory |
| Prancūzija | Centre National de la Recherche Scientifique | Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique) |
| Vokietija | German Federal Ministry of Education and Research | Georg-August-Universität Göttingen |
| Graikija | General Secretariat for Research and Technology/Ministry of Education and Religious Affairs | Academy of Athens |
| Airija | Irish Research Council | National University of Ireland Maynooth |
| Italija | MIUR-Ministry of Education, University and Research | National Research Council of Italy |
| Liuksemburgas | Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche | Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe |
| Мalta | Ministry for Education and Employment | Malta Libraries Council |
| Nyderlandai | Netherlands Organisation for Scientific Research | Data Archiving and Networked Services |
| Serbija | Ministry of Culture and Information | Belgrade Center for Digital Humanities |
| Slovėnija | Ministry of Education, Science and Sport | Inštitut za novejšo zgodovino/Institute of Contemporary History |

Valstybė arba tarpvyriausybinė organizacija

Atstovaujantysis subjektas

Nacionalinė koordinavimo institucija

Austrija

Austrian Ministry of Science and Research

Austrian Academy of Sciences – Institute for Corpus Linguistics and Text Technology (ICLTT)

Belgija

Belgian Science Policy Office

Ghent Centre for Digital Humanities (University of Ghent)

Kroatija

Ministry of Science, Education and Sports

Institute of Ethnology and Folklore Research

Kipras

Digital Champion of Cyprus, Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism

Cyprus University of Technology in Limassol

Danija

Danish Agency for Science, Technology and Innovation

Danish Digital Humanities Laboratory

Prancūzija

Centre National de la Recherche Scientifique

Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique)

Vokietija

German Federal Ministry of Education and Research

Georg-August-Universität Göttingen

Graikija

General Secretariat for Research and Technology/Ministry of Education and Religious Affairs

Academy of Athens

Airija

Irish Research Council

National University of Ireland Maynooth

Italija

MIUR-Ministry of Education, University and Research

National Research Council of Italy

Liuksemburgas

Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche

Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe

Мalta

Ministry for Education and Employment

Malta Libraries Council

Nyderlandai

Netherlands Organisation for Scientific Research

Data Archiving and Networked Services

Serbija

Ministry of Culture and Information

Belgrade Center for Digital Humanities

Slovėnija

Ministry of Education, Science and Sport

Inštitut za novejšo zgodovino/Institute of Contemporary History

Stebėtojai

| Šalis arba tarpvyriausybinė organizacija | Atstovaujantysis subjektas | Nacionalinė koordinavimo institucija |
| --- | --- | --- |
| | | |

Šalis arba tarpvyriausybinė organizacija

Atstovaujantysis subjektas

Nacionalinė koordinavimo institucija

II PRIEDAS

ĮNAŠŲ APSKAIČIAVIMO PRINCIPAI

| 1. | Narių ir stebėtojų metiniai piniginiai įnašai ir įnašai natūra nustatomi naudojant šiuos kintamuosius:






  a) | įnašo dydis; |
| --- | --- | --- |

1.

Narių ir stebėtojų metiniai piniginiai įnašai ir įnašai natūra nustatomi naudojant šiuos kintamuosius:

a)

įnašo dydis;

| b) | DARIAH nuosavybės vienetas, trumpiau – DARIAH vienetas; |
| --- | --- |

b)

DARIAH nuosavybės vienetas, trumpiau – DARIAH vienetas;

| c) | pinigų biudžetas; |
| --- | --- |

c)

pinigų biudžetas;

| d) | įnašų natūra biudžetas; |
| --- | --- |

d)

įnašų natūra biudžetas;

| e) | nariai ir stebėtojai, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH vienetą. |
| --- | --- |

e)

nariai ir stebėtojai, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH vienetą.

| 2. | Šalies įnašo dydis apskaičiuojamas pagal šią formulę: šalies BVP padalijamas iš Europos Tarybos valstybių narių BVP sumos, o įnašo dydis suapvalinamas iki šimtųjų. Šalių, kurios prisijungia prie DARIAH ERIC kaip stebėtojai, įnašo dydis yra perpus mažesnis už tą, kuris būtų, jei jos būtų prisijungusios kaip nariai. |
| --- | --- |

2.

Šalies įnašo dydis apskaičiuojamas pagal šią formulę: šalies BVP padalijamas iš Europos Tarybos valstybių narių BVP sumos, o įnašo dydis suapvalinamas iki šimtųjų. Šalių, kurios prisijungia prie DARIAH ERIC kaip stebėtojai, įnašo dydis yra perpus mažesnis už tą, kuris būtų, jei jos būtų prisijungusios kaip nariai.

| 3. | DARIAH pinigų biudžeto vienetas (x) apskaičiuojamas pagal šią formulę: pinigų biudžetas padalijamas iš narių ir stebėtojų, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH pinigų biudžeto vienetą, įnašų sumos. |
| --- | --- |

3.

DARIAH pinigų biudžeto vienetas (x) apskaičiuojamas pagal šią formulę: pinigų biudžetas padalijamas iš narių ir stebėtojų, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH pinigų biudžeto vienetą, įnašų sumos.

| 4. | DARIAH įnašų natūra biudžeto vienetas (y) apskaičiuojamas pagal šią formulę: įnašų natūra biudžetas padalijamas iš narių ir stebėtojų, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH įnašų natūra biudžeto vienetą, įnašų sumos. |
| --- | --- |

4.

DARIAH įnašų natūra biudžeto vienetas (y) apskaičiuojamas pagal šią formulę: įnašų natūra biudžetas padalijamas iš narių ir stebėtojų, kuriuos Generalinė asamblėja atrinko siekdama apskaičiuoti DARIAH įnašų natūra biudžeto vienetą, įnašų sumos.

| 5. | Piniginiai įnašai ir įnašai natūra apskaičiuojami pagal šią formulę:
  a)   
  piniginis įnašas
  : šalies įnašo dydis padauginamas iš DARIAH vieneto, taikomo piniginio įnašo atveju (x), o gauta suma suapvalinama iki artimiausio šimto eurų;
  b)   
  įnašas natūra
  : šalies įnašo dydis padauginamas iš DARIAH vieneto, taikomo įnašo natūra atveju (y), o gauta suma suapvalinama iki artimiausio tūkstančio eurų. |
| --- | --- |

5.

Piniginiai įnašai ir įnašai natūra apskaičiuojami pagal šią formulę:

a)   
  piniginis įnašas
  : šalies įnašo dydis padauginamas iš DARIAH vieneto, taikomo piniginio įnašo atveju (x), o gauta suma suapvalinama iki artimiausio šimto eurų;

b)   
  įnašas natūra
  : šalies įnašo dydis padauginamas iš DARIAH vieneto, taikomo įnašo natūra atveju (y), o gauta suma suapvalinama iki artimiausio tūkstančio eurų.

| 6. | Generalinė asamblėja gali kasmet keisti pinigų ir įnašų natūra biudžetus, o BVP pamatinę vertę – po trejų metų pagal 10 straipsnio 14 ir 16 dalyse apibrėžtą balsų paskirstymo sistemą. |
| --- | --- |

6.

Generalinė asamblėja gali kasmet keisti pinigų ir įnašų natūra biudžetus, o BVP pamatinę vertę – po trejų metų pagal 10 straipsnio 14 ir 16 dalyse apibrėžtą balsų paskirstymo sistemą.

| 7. | Jei Generalinė asamblėja nekeičia biudžeto kintamųjų (kaip aprašyta 1 principe), metinis įnašas lygus ankstesnių metų įnašui plius 2 % metinis padidėjimas, kad būtų kompensuota infliacija ir išlaidų padidėjimas. |
| --- | --- |

7.

Jei Generalinė asamblėja nekeičia biudžeto kintamųjų (kaip aprašyta 1 principe), metinis įnašas lygus ankstesnių metų įnašui plius 2 % metinis padidėjimas, kad būtų kompensuota infliacija ir išlaidų padidėjimas.

| 8. | Tarpvyriausybinės organizacijos moka įnašą, kurio dydis priklauso nuo jų statuso – nario ar stebėtojo. |
| --- | --- |

8.

Tarpvyriausybinės organizacijos moka įnašą, kurio dydis priklauso nuo jų statuso – nario ar stebėtojo.

| 9. | Subjektų, kurie prisijungia bet kuriuo metų laiku, įnašas yra proporcingas mėnesių, likusių iki tų metų pabaigos, skaičiui, skaičiuojant nuo pirmosios prisijungimo mėnesio dienos. |
| --- | --- |

9.

Subjektų, kurie prisijungia bet kuriuo metų laiku, įnašas yra proporcingas mėnesių, likusių iki tų metų pabaigos, skaičiui, skaičiuojant nuo pirmosios prisijungimo mėnesio dienos.

| 10. | Įsipareigojimų penkeriems metams iš pradžių neprisiėmusių narių arba stebėtojų metinis įnašas didinamas dvidešimt penkiais procentais, kol neprisiimami įsipareigojimai likusiam laikotarpiui. Jei prisiimami įsipareigojimai likusiai penkerių metų laikotarpio daliai arba jei narys arba stebėtojas išsaugo statusą penkerius metus, imamasi priemonių užtikrinti, kad bendra nario arba stebėtojo sumokėto įnašo suma neviršytų standartinio penkerių metų įnašo sumos. |
| --- | --- |

10.

Įsipareigojimų penkeriems metams iš pradžių neprisiėmusių narių arba stebėtojų metinis įnašas didinamas dvidešimt penkiais procentais, kol neprisiimami įsipareigojimai likusiam laikotarpiui. Jei prisiimami įsipareigojimai likusiai penkerių metų laikotarpio daliai arba jei narys arba stebėtojas išsaugo statusą penkerius metus, imamasi priemonių užtikrinti, kad bendra nario arba stebėtojo sumokėto įnašo suma neviršytų standartinio penkerių metų įnašo sumos.

III PRIEDAS

PRELIMINARUS BIUDŽETAS IR ĮNAŠAI

| Šalys | Įsipareigojimo trukmė | Numatomas piniginis įnašas 1 metais (1)

  (EUR) | Numatomas įnašas natūra metais (1)

  (EUR) | Numatoma iš viso 1 metais
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija (2) | 3 metai | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| Belgija | 5 metai | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Kroatija | 5 metai | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Kipras | 5 metai | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Danija | 5 metai | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Prancūzija | 5 metai | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Vokietija (2) | iki 2016 2 26 | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Graikija | 5 metai | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Airija | 5 metai | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Italija | 5 metai | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| Liuksemburgas | 5 metai | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Мalta | 5 metai | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Nyderlandai | 5 metai | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Serbija | 5 metai | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Slovėnija | 5 metai | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| | Iš viso | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Šalys

Įsipareigojimo trukmė

Numatomas piniginis įnašas 1 metais (1)

(EUR)

Numatomas įnašas natūra metais (1)

(EUR)

Numatoma iš viso 1 metais

(EUR)

Austrija (2)

3 metai

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Belgija

5 metai

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Kroatija

5 metai

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Kipras

5 metai

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Danija

5 metai

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Prancūzija

5 metai

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Vokietija (2)

iki 2016 2 26

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Graikija

5 metai

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Airija

5 metai

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Italija

5 metai

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Liuksemburgas

5 metai

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Мalta

5 metai

500,00

4 000,00

4 500,00

Nyderlandai

5 metai

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Serbija

5 metai

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Slovėnija

5 metai

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Iš viso

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  Ateinančiais metais metinis įnašas bus lygus ankstesnių metų įnašui pridėjus 2 % metinį padidėjimą, kad būtų kompensuota infliacija ir išlaidų padidėjimas (plg. II priedo 7 principą).

(2)  Kadangi įsipareigojimas trumpesnis negu 5 metai, įtrauktas 25 % padidėjimas (plg. II priedo 10 principą).

---