# Úřední věstník L 237/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 237 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 578. srpna 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 237

České vydání

Právní předpisy

Svazek 578. srpna 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 23 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu zpětných a manévrovacích světlometů pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla | 1 |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 46 – Jednotná ustanovení pro schvalování zařízení pro nepřímý výhled a motorových vozidel z hlediska montáže těchto zařízení | 24 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 23 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu zpětných a manévrovacích světlometů pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla

1

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 46 – Jednotná ustanovení pro schvalování zařízení pro nepřímý výhled a motorových vozidel z hlediska montáže těchto zařízení

24

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 8.8.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 237/1

---

Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního práva veřejného právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 23 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu zpětných a manévrovacích světlometů pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

doplněk 19 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 15. července 2013

OBSAH

OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1. | Definice |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

2.

| 3. | Označení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Všeobecné specifikace |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svítivost vyzařovaného světla |
| --- | --- |

6.

| 7. | Postup zkoušky |
| --- | --- |

7.

| 8. | Barva vyzařovaného světla |
| --- | --- |

8.

| 9. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

12.

PŘÍLOHY

| 1. | Sdělení |
| --- | --- |

1.

| 2. | Příklady uspořádání značek schválení |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fotometrická měření |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minimální požadavky na postupy kontroly shodnosti výroby |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem |
| --- | --- |

5.

0.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na:

| a) | zpětné světlomety pro vozidla kategorií M, N, O a T (1); |
| --- | --- |

a)

zpětné světlomety pro vozidla kategorií M, N, O a T (1);

| b) | manévrovací světlomety pro vozidla kategorií M a N. |
| --- | --- |

b)

manévrovací světlomety pro vozidla kategorií M a N.

1.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:

1.1   „Zpětným světlometem“ se rozumí světlomet vozidla určený k osvětlení vozovky za vozidlem a k upozornění jiných uživatelů vozovky, že vozidlo couvá nebo bude couvat.

1.2   „Manévrovacím světlometem“ se rozumí světlomet, který se užívá pro zajištění doplňujícího osvětlení po stranách vozidla nápomocného při pomalém manévrování.

1.3   Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

1.4   „Zpětnými/manévrovacími světlomety různých typů“ se rozumí světlomety, které se liší v takových podstatných hlediscích, jako jsou:

| a) | obchodní název nebo značka; |
| --- | --- |

a)

obchodní název nebo značka;

| b) | vlastnosti optického systému (svítivost, úhly rozložení světla, kategorie zdroje světla, modul zdroje světla atd.). |
| --- | --- |

b)

vlastnosti optického systému (svítivost, úhly rozložení světla, kategorie zdroje světla, modul zdroje světla atd.).

Změna barvy zdroje světla nebo barvy jakéhokoli filtru nepředstavuje změnu typu.

1.5   Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorovou) žárovku (žárovky) a na předpis č. 37 se vztahují k předpisu č. 37 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorový) zdroj (zdroje) světla LED a na předpis č. 128 se vztahují k předpisu č. 128 a sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

2.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

2.1   Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce.

Žadatel může nepovinně uvést, že zařízení může být na vozidlo montováno s různými sklony vztažné osy vůči vztažným rovinám vozidla a vůči povrchu vozovky, nebo že může být natočeno kolem své vztažné osy; tyto různé podmínky montáže se uvedou ve formuláři sdělení.

2.2   K žádosti musí být pro každý typ zpětného/manévrovacího světlometu přiloženo následující:

2.2.1   Výkresy (trojmo), dostatečně podrobné, aby bylo možné určit typ zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu, a ukazující geometrickou polohu (polohy), v níž může být zpětný světlomet nebo manévrovací světlomet montován na vozidlo; osa pozorování, která se má při zkouškách užít jako vztažná osa (vodorovný úhel H = 0, svislý úhel V = 0); a bod, který se má při těchto zkouškách použít jako vztažný střed. Výkresy musí rovněž zobrazovat polohu určenou pro číslo schválení a doplňkový symbol ve vztahu ke kružnici značky schválení.

Kromě toho musí být ve výkresu uvedena montážní výška a orientace vztažné osy manévrovacího světlometu (světlometů) ve vztahu k povrchu vozovky, ke svislé ose a k podélné ose.

2.2.2   Stručný technický popis uvádějící, s výjimkou světlometů s nevýměnnými zdroji světla, zejména:

| a) | kategorii nebo kategorie předepsané žárovky (předepsaných žárovek); tato kategorie žárovky musí být jednou z kategorií uvedených v předpise č. 37 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu; a/nebo |
| --- | --- |

a)

kategorii nebo kategorie předepsané žárovky (předepsaných žárovek); tato kategorie žárovky musí být jednou z kategorií uvedených v předpise č. 37 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu; a/nebo

| b) | kategorii nebo kategorie předepsaného zdroje světla LED (předepsaných zdrojů světla LED); tato kategorie zdroje světla LED musí být jednou z kategorií uvedených v předpise č. 128 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu; a/nebo |
| --- | --- |

b)

kategorii nebo kategorie předepsaného zdroje světla LED (předepsaných zdrojů světla LED); tato kategorie zdroje světla LED musí být jednou z kategorií uvedených v předpise č. 128 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu; a/nebo

| c) | zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla. |
| --- | --- |

c)

zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla.

2.2.3   Dva vzorky. Pokud se žádá o schválení zařízení, která nejsou identická, ale jsou symetrická a vhodná k montáži jedno na levou stranu a jedno na pravou stranu vozidla, mohou být oba dodané vzorky totožné a určené k montáži pouze na pravou nebo pouze na levou stranu vozidla.

3.   OZNAČENÍ

Vzorky typu zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu předložené ke schválení musí:

3.1   být opatřeny obchodním názvem nebo značkou žadatele; toto označení musí být jasně čitelné a nesmazatelné;

3.2   být opatřeny – s výjimkou světlometů s nevýměnnými zdroji světla – jasně čitelným a nesmazatelným označením, které udává:

| a) | kategorii nebo kategorie předepsaného zdroje světla (předepsaných zdrojů světla); a/nebo |
| --- | --- |

a)

kategorii nebo kategorie předepsaného zdroje světla (předepsaných zdrojů světla); a/nebo

| b) | specifický identifikační kód modulu zdroje světla; |
| --- | --- |

b)

specifický identifikační kód modulu zdroje světla;

3.3   být opatřeny nápisem „TOP“ (horní strana) vyznačeným vodorovně na nejhořejší části svítící plochy, aby se předešlo jakékoli chybě v montáži zpětného světlometu na vozidlo;

3.4   mít dostatečné místo pro značku schválení a doplňkové symboly předepsané v bodě 4.3; toto místo musí být vyznačeno na výkresu zmíněném v bodě 2.2.1;

3.5   být opatřeny údajem o jmenovitém napětí nebo rozsahu napětí a jmenovitém příkonu, a to v případě světlometů s nevýměnnými zdroji světla nebo modulem/moduly zdroje světla.

3.6   V případě světlometů s modulem/moduly zdroje světla musí být modul/moduly zdroje světla opatřeny:

3.6.1   obchodním názvem nebo značkou žadatele; toto značení musí být jasně čitelné a nesmazatelné;

3.6.2   zvláštním identifikačním kódem modulu; toto označení musí být jasně čitelné a nesmazatelné. Tento zvláštní identifikační kód začíná písmeny „MD“ jako „MODUL“, za nimiž následuje značka schválení bez kružnice předepsané níže v bodě 4.3.1.1 a v případě, že se použije několik různých modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky; tento zvláštní identifikační kód musí být vyznačen ve výkresech zmíněných výše v bodě 2.2.1.

Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení na světlometu, ve kterém je modul použit, ale obě značky musí být od stejného žadatele;

3.6.3   označením jmenovitého napětí a jmenovitého příkonu.

4.   SCHVÁLENÍ

4.1   Schválení se udělí, pokud oba vzorky zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu splňují požadavky tohoto předpisu.

4.2   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu, pro který platí tento předpis. Oznámení o schválení nebo o rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu podle tohoto předpisu musí být sděleno stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře v souladu se vzorem uvedeným v příloze 1 tohoto předpisu.

4.3   Každý zpětný světlomet nebo manévrovací světlomet odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu musí být na místě uvedeném v bodě 3.4 opatřen kromě značky a údajů předepsaných v bodech 3.1, 3.2, 3.3 nebo příp. 3.5:

4.3.1   mezinárodní značkou schválení sestávající z:

4.3.1.1   písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (2); a

4.3.1.2   čísla schválení;

4.3.2   doplňkovým symbolem tvořeným písmeny A a R spojenými dohromady tak, jak je uvedeno v příloze 2 tohoto předpisu.

Na zařízeních splňujících požadavky tohoto předpisu, pokud jde o manévrovací světlomety se uvede doplňkový symbol tvořený písmeny M a L, uspořádaný tak, jak je znázorněno v příloze 2 tohoto předpisu.

4.3.3   V blízkosti doplňkových symbolů „AR“ nebo „ML“ mohou být umístěny první dvě číslice schvalovacího čísla, které označují nejnovější sérii změn tohoto předpisu.

4.3.4   V případě zpětných světlometů, u kterých jsou úhly viditelnosti ve vodorovném směru vůči vztažné ose asymetrické – šipka směřující ke straně, na které jsou fotometrické specifikace splněny do úhlu 45° H.

4.4   Samostatné světlomety

Pokud různé typy světlometů splňujících požadavky několika předpisů užívají stejné vnější rozptylové sklo stejné nebo odlišné barvy, může být uvedena jediná mezinárodní značka schválení sestávající z písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna kdekoli na světlometu za těchto předpokladů:

4.4.1   Je po namontování světlometu viditelná.

4.4.2   Pro každý světlomet se vyznačí identifikační symbol podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušných sérií změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení, a případně požadovaná šipka.

4.4.3   Jednotlivé části značky schválení nesmí být menší než minimální velikost vyžadovaná pro nejmenší z jednotlivých značek podle předpisu, podle kterého bylo schválení uděleno.

4.4.4   Hlavní těleso světlometu musí mít místo podle výše uvedeného popisu v bodě 3.4 a musí být označeno značkou schválení odpovídající skutečné funkci/funkcím.

4.4.5   Příklady značky schválení s výše popsanými doplňkovými symboly jsou uvedeny ve vzoru E v příloze 2 tohoto předpisu.

4.5   Jsou-li dva nebo více světlometů součástí téže sestavy skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů, udělí se schválení, pouze pokud každý z těchto světlometů splňuje požadavky tohoto předpisu nebo jiného předpisu. Světlomety, které nesplňují požadavky žádného z těchto předpisů, nesmí být součástí takové sestavy skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů.

4.5.1   Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety splňují požadavky současně několika předpisů, je možné použít jedinou mezinárodní značku schválení sestávající z písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila, číslo schválení a v případě potřeby požadovaná šipka. Tato značka schválení může být umístěna kdekoli na skupinových, sdružených nebo sloučených světlometech, pokud:

4.5.1.1   je po jejich namontování viditelná;

4.5.1.2   není možno žádnou světlo propouštějící část skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů sejmout, aniž by současně došlo k odstranění značky schválení.

4.5.2   Pro každý světlomet se vyznačí identifikační symbol podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušných sérií změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení:

4.5.2.1   buď na odpovídající ploše výstupu světla;

4.5.2.2   nebo ve skupině tak, aby bylo možno každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů jasně identifikovat (viz tři možné příklady v příloze 2).

4.5.3   Jednotlivé části schvalovací značky nesmí být menší než minimální velikost vyžadovaná pro nejmenší z jednotlivých značek podle předpisu, podle kterého bylo schválení uděleno.

4.5.4   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů, pro který platí tento předpis.

4.6   Značka a symbol uvedené v bodech 4.3.1 a 4.3.2 musí být nesmazatelné a jasně čitelné, i když je zpětný světlomet namontován na vozidle.

V případě manévrovacího světlometu:

| a) | musí být zajištěna dostatečně velká plocha pro umístění značky schválení na rozptylovém skle nebo na jeho ochranném pouzdře, která musí být čitelná i po namontování tohoto zařízení na vozidlo. Ostatní konstrukční části zařízení musí být označeny názvem výrobce a identifikační značkou. Je-li plocha pro umístění značky (značek) schválení omezená, umístí se značka (značky) schválení na části vozidla trvale spojené s manévrovacím světlometem nebo na štítku s údaji o vozidle; |
| --- | --- |

a)

musí být zajištěna dostatečně velká plocha pro umístění značky schválení na rozptylovém skle nebo na jeho ochranném pouzdře, která musí být čitelná i po namontování tohoto zařízení na vozidlo. Ostatní konstrukční části zařízení musí být označeny názvem výrobce a identifikační značkou. Je-li plocha pro umístění značky (značek) schválení omezená, umístí se značka (značky) schválení na části vozidla trvale spojené s manévrovacím světlometem nebo na štítku s údaji o vozidle;

| b) | plocha pro umístění značky schválení musí být vyznačena na výkresech podle bodu 2.2 výše nebo uvedena v žádosti o schválení. |
| --- | --- |

b)

plocha pro umístění značky schválení musí být vyznačena na výkresech podle bodu 2.2 výše nebo uvedena v žádosti o schválení.

4.7   V příloze 2 jsou uvedeny příklady značek schválení pro jednotlivý světlomet (obrázek 1) a pro skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety (obrázek 2), včetně všech výše uvedených doplňkových symbolů. Písmena A a R mohou být spojená dohromady.

5.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

5.1   Každý vzorek musí splňovat požadavky stanovené v následujících bodech.

5.2   Zpětné světlomety musí být konstruovány a vyráběny tak, aby za normálních podmínek užívání a navzdory otřesům, jimž mohou být potom vystaveny, byla zajištěna jejich uspokojivá funkce a aby si zachovaly vlastnosti předepsané tímto předpisem.

5.3   U modulů zdroje světla se ověří, že:

5.3.1   konstrukce modulu/modulů zdroje světla je taková:

| a) | aby nemohl být žádný modul zdroje světla namontován v jiné než určené a správné poloze a aby mohl být odmontován pouze za použití nářadí; |
| --- | --- |

a)

aby nemohl být žádný modul zdroje světla namontován v jiné než určené a správné poloze a aby mohl být odmontován pouze za použití nářadí;

| b) | aby nemohly být v pouzdru zaměněny moduly zdroje světla s odlišnými vlastnostmi, pokud je ve stejném pouzdru zařízení užit více než jeden modul zdroje světla. |
| --- | --- |

b)

aby nemohly být v pouzdru zaměněny moduly zdroje světla s odlišnými vlastnostmi, pokud je ve stejném pouzdru zařízení užit více než jeden modul zdroje světla.

5.3.2   Modul/moduly zdroje světla musí být zabezpečen/zabezpečeny proti neoprávněné manipulaci.

5.3.3   Modul zdroje světla musí být konstruován tak, aby ani při užití nářadí nebyla možná mechanická záměna s jakýmkoli schváleným výměnným zdrojem světla.

5.4   V případě výměnného zdroje (zdrojů) světla:

5.4.1   Lze použít jakoukoli kategorii nebo kategorie zdroje (zdrojů) světla schválených podle předpisu č. 37 a/nebo předpisu č. 128, pokud předpis č. 37 a jeho série změn platná v době podání žádosti o schválení typu a předpis č. 128 a jeho série změn platná v době podání žádosti o schválení typu neobsahují žádné omezení použití.

5.4.2   Konstrukce zařízení musí být taková, aby zdroj světla mohl být namontován pouze ve správné poloze.

5.4.3   Držák zdroje světla musí odpovídat vlastnostem uvedeným v publikaci IEC 60061. Platí datový list držáku, který odpovídá příslušné kategorii použitého zdroje světla.

6.   SVÍTIVOST VYZAŘOVANÉHO SVĚTLA

6.1   Specifikace svítivosti světla pro zpětné světlomety

6.1.1   Svítivost světla vyzařovaného každým z obou vzorků nesmí být menší než nejnižší hodnoty, ani větší než nejvyšší hodnoty, stanovené níže, a musí být měřena ve vztahu ke vztažné ose v níže uvedených směrech (vyjádřených ve stupních úhlu svíraného se vztažnou osou).

6.1.2   Svítivost ve směru vztažné osy nesmí být nižší než 80 cd.

6.1.3   Svítivost světla vyzařovaného do všech směrů, ze kterých lze světlo vidět, nesmí překročit:

| | 300 cd ve směru horizontální roviny nebo nad ní; |
| --- | --- |

300 cd ve směru horizontální roviny nebo nad ní;

a ve směru pod horizontální rovinu:

| | 600 cd mezi h-h a 5° D a
  8 000 cd pod 5° D. |
| --- | --- |

600 cd mezi h-h a 5° D a

8 000 cd pod 5° D.

6.1.4   Ve všech ostatních směrech měření uvedených v příloze 3 tohoto předpisu nesmí být svítivost menší než minimum stanovené v uvedené příloze.

V případě, kdy je zpětný světlomet určen k tomu, aby byl namontován na vozidlo výlučně jako součást páru zařízení, lze však fotometrickou svítivost ověřit pouze do úhlu 30° směrem dovnitř, pokud je splněna fotometrická hodnota alespoň 25 cd.

Tato podmínka musí být jasně vysvětlena v žádosti o schválení a příslušných dokumentech (viz bod 2 tohoto předpisu).

Kromě toho v případě, kdy bude uděleno schválení typu s použitím výše uvedené podmínky, věta v bodě 11 „Poznámky“ formuláře sdělení (viz příloha 1 tohoto předpisu) informuje, že zařízení lze namontovat pouze v páru.

6.1.5   V případě jednotlivého světlometu s více než jedním zdrojem světla musí světlomet splňovat požadovanou minimální svítivost, pokud kterýkoli ze zdrojů světla nefunguje, a svítí-li všechny zdroje světla, nesmí být překročena maximální svítivost. Skupina zdrojů světla zapojená tak, že porucha kteréhokoli z nich způsobí, že všechny přestanou vyzařovat světlo, se považuje za jediný světelný zdroj.

6.2   Specifikace svítivosti světla pro manévrovací světlomety

6.2.1   Svítivost nesmí v žádné montážní poloze popsané žadatelem překročit 500 cd do všech směrů, ze kterých lze světlo vidět.

6.2.2   Zařízení musí být konstruováno tak, aby světlo vyzařované přímo ve směru vedle vozidla, před něj nebo za něj, nepřekračovalo hodnotu 0,5 cd uvnitř úhlového pole vymezeného níže:

| a) | minimální svislý úhel φ

  min
  (ve stupních) činí:

  φ

  min
  = arctan (1 – montážní výška)/10; kde h je montážní výška v m; |
| --- | --- |

a)

minimální svislý úhel φ

  min
  (ve stupních) činí:

φ

  min
  = arctan (1 – montážní výška)/10; kde h je montážní výška v m;

| b) | maximální svislý úhel φ
  max (ve stupních) činí:

  φ
  max = φ

  min
  - 11,3. |
| --- | --- |

b)

maximální svislý úhel φ
  max (ve stupních) činí:

φ
  max = φ

  min
  - 11,3.

Měření se omezí na vodorovný úhel v rozmezí od + 90° do –90° vůči přímce, které protíná vztažnou osu a je kolmá ke svislé podélné rovině vozidla.

Vzdálenost při měření musí být alespoň 3 m.

7.   POSTUP ZKOUŠKY

7.1   Veškerá fotometrická a kolorimetrická měření se provádějí takto:

7.1.1   V případě světlometů s výměnným zdrojem světla – pokud nejsou vybavené elektronickým ovládáním zdroje světla – se použije bezbarvý standardní zdroj světla kategorie předepsané pro zařízení, jenž je napájen napětím, které:

| a) | v případě žárovky (žárovek): je třeba k vytvoření referenčního světelného toku požadovaného pro danou kategorii žárovky; |
| --- | --- |

a)

v případě žárovky (žárovek): je třeba k vytvoření referenčního světelného toku požadovaného pro danou kategorii žárovky;

| b) | v případě zdrojů světla LED: má hodnotu 6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V; hodnotu světelného toku je třeba korigovat. Korekční faktor je poměr mezi požadovaným světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí. |
| --- | --- |

b)

v případě zdrojů světla LED: má hodnotu 6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V; hodnotu světelného toku je třeba korigovat. Korekční faktor je poměr mezi požadovaným světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí.

7.1.2   V případě světlometů s nevýměnnými zdroji světla (žárovkami nebo jinými zdroji) se měří při napětí 6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V.

7.1.3   V případě systémů, které využívají elektronické ovládání zdroje světla, jež je součástí světlometu (3), se na vstupních svorkách světlometu použije napětí podle údaje výrobce, nebo pokud není stanoveno, napětí 6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V.

7.1.4   V případě systémů, které využívají elektronické ovládání zdroje světla, jež není součástí světlometu, se na vstupních svorkách světlometu použije napětí podle údaje výrobce.

7.2   Technická zkušebna si musí od výrobce vyžádat ovládání zdroje světla, které je potřebné k napájení zdroje světla a k používaným funkcím.

7.3   Napětí, kterým je světlomet napájen, musí být uvedeno ve formuláři sdělení podle přílohy 1 tohoto předpisu.

7.4   U jakéhokoliv světlometu s výjimkou světlometů vybavených žárovkami musí svítivosti měřené po jedné minutě a svítivosti měřené po 30 minutách svícení vyhovovat minimálním a maximálním požadavkům. Rozložení svítivosti po jedné minutě svícení lze vypočítat z rozložení svítivosti po 30 minutách svícení tak, že se na každý zkušební bod uplatní poměr hodnot svítivosti naměřených po jedné minutě a po 30 minutách svícení v bodu HV.

7.5   Určí se okraje přivrácené plochy ve směru vztažné osy světelného signalizačního zařízení.

8.   BARVA VYZAŘOVANÉHO SVĚTLA

V případě zpětných světlometů musí být barva světla vyzařovaného v poli mřížky rozložení světla uvedené v bodě 2 přílohy 3 bílá.

V případě manévrovacích světlometů musí být barva světla vyzařovaného v poli celého rozložení světla bílá.

K ověření těchto kolorimetrických vlastností se použije zkušební postup popsaný v bodě 7 tohoto předpisu. Mimo toto pole nesmí být pozorovány žádné náhlé změny v barvě.

U světlometů vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovky a jiné zdroje) by se však kolorimetrické vlastnosti měly ověřovat podle příslušného odstavce bodu 7.1 tohoto předpisu se zdroji světla namontovanými ve světlometu.

9.   SHODNOST VÝROBY

Postupy shodnosti výroby musí být v souladu s postupy stanovenými v dodatku 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musí splňovat následující požadavky:

9.1   Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby byly shodné se schváleným typem tím, že splňují požadavky stanovené v bodech 6 a 8 výše.

9.2   Musí být splněny minimální požadavky na postupy kontroly shodnosti výroby stanovené v příloze 4 tohoto předpisu.

9.3   Musí být splněny minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem stanovené v příloze 5 tohoto předpisu.

9.4   Schvalovací orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním provozu. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky.

10.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

10.1   Schválení udělené určitému typu zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu podle tohoto předpisu může být odňato, nejsou-li splněny shora uvedené požadavky nebo není-li některý zpětný světlomet nebo manévrovací světlomet, označený podle ustanovení bodů 4.3.1 a 4.3.2, shodný se schváleným typem.

10.2   Pokud některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany dohody, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

11.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela přestane vyrábět typ zpětného světlometu nebo manévrovacího světlometu schválený podle tohoto předpisu, uvědomí o této skutečnosti schvalovací orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení o tom tento schvalovací orgán podá zprávu ostatním smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

12.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN PROVÁDĚJÍCÍCH SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní stany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a názvy a adresy správních orgánů, které udělují schválení typu a kterým se zasílají formuláře potvrzující udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.

---

(1)  Podle definice úplného usnesení pro konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2). - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Pro účely tohoto předpisu znamená pojem „je součástí světlometu“, že je zahrnut do tělesa světlometu, nebo že je vně světlometu, též odděleně, ale že je dodáván výrobcem světlometu jako součást systému světlometu.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| | Vydal: | Název správního orgánu
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Vydal:

Název správního orgánu

...

...

...

| ve věci (1) | : | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odnětí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- | --- |

ve věci (1)

:

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

typu zpětného světlometu podle předpisu č. 23

Schválení č. ... Rozšíření č. ...

typu manévrovacího světlometu podle předpisu č. 23

Schválení č. ... Rozšíření č. ...

| 1. | Obchodní název nebo značka zařízení: ... |
| --- | --- |

1.

Obchodní název nebo značka zařízení: ...

| 2. | Název typu zařízení podle výrobce: ... |
| --- | --- |

2.

Název typu zařízení podle výrobce: ...

| 3. | Název a adresa výrobce: ... |
| --- | --- |

3.

Název a adresa výrobce: ...

| 4. | Název a adresa případného zástupce výrobce: ... |
| --- | --- |

4.

Název a adresa případného zástupce výrobce: ...

| 5. | Předáno ke schválení dne: ... |
| --- | --- |

5.

Předáno ke schválení dne: ...

| 6. | Technická zkušebna odpovědná za provádění schvalovacích zkoušek: ... |
| --- | --- |

6.

Technická zkušebna odpovědná za provádění schvalovacích zkoušek: ...

| 7. | Datum protokolu vydaného touto zkušebnou: ... |
| --- | --- |

7.

Datum protokolu vydaného touto zkušebnou: ...

| 8. | Číslo protokolu vydaného touto zkušebnou: ... |
| --- | --- |

8.

Číslo protokolu vydaného touto zkušebnou: ...

| 9. | Stručný popis:
  Počet, kategorie a druh zdroje/zdrojů světla: ...
  Napětí a příkon: ...
  Použití elektronického ovládání zdroje světla:






  a) | je součástí světlometu: ano/ne (1) |
| --- | --- | --- |

9.

Stručný popis:

Počet, kategorie a druh zdroje/zdrojů světla: ...

Napětí a příkon: ...

Použití elektronického ovládání zdroje světla:

a)

je součástí světlometu: ano/ne (1)

| b) | není součástí světlometu: ano/ne (1) |
| --- | --- |

b)

není součástí světlometu: ano/ne (1)

Napájecí napětí dodávané/dodávaná elektronickým ovládáním zdroje světla:

Výrobce a identifikační číslo elektronického ovládání zdroje světla (pokud je ovládání zdroje světla součástí světlometu, ale není zamontováno do tělesa světlometu): ...

Modul zdroje světla: ano/ne (1)

Zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla: ...

Geometrické podmínky montáže a související možnosti, pokud existují: ...

V případě typu manévrovacího světlometu podle bodu 6.2.2 předpisu č. 23

Maximální montážní výška: ...

| 10. | Umístění značky schválení: ... |
| --- | --- |

10.

Umístění značky schválení: ...

| 11. | Poznámky:
  Jedná-li se o zpětný světlomet, montuje se toto zařízení na vozidlo pouze jako součást páru zařízení: ano/ne (1) ... |
| --- | --- |

11.

Poznámky:

Jedná-li se o zpětný světlomet, montuje se toto zařízení na vozidlo pouze jako součást páru zařízení: ano/ne (1) ...

| 12. | Důvod(y) případného rozšíření: ... |
| --- | --- |

12.

Důvod(y) případného rozšíření: ...

| 13. | Schválení uděleno/rozšířeno/zamítnuto/odňato (1) |
| --- | --- |

13.

Schválení uděleno/rozšířeno/zamítnuto/odňato (1)

| 14. | Místo: ... |
| --- | --- |

14.

Místo: ...

| 15. | Datum: ... |
| --- | --- |

15.

Datum: ...

| 16. | Podpis: ... |
| --- | --- |

16.

Podpis: ...

| 17. | Seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který schválení typu udělil, je k tomuto sdělení přiložen a lze jej obdržet na vyžádání. |
| --- | --- |

17.

Seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který schválení typu udělil, je k tomuto sdělení přiložen a lze jej obdržet na vyžádání.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 2

PŘÍKLADY USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ

Obrázek 1

Značení jednotlivých světlometů

| Vzor A | Nepovinné |
| --- | --- |
| a = 5 mm (minimum) |

Vzor A

Image

Nepovinné

Image

a = 5 mm (minimum)

Zařízení opatřené výše uvedenou značkou schválení je zpětný světlomet schválený v Nizozemsku (E 4) podle předpisu č. 23 pod číslem schválení 221. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky předpisu č. 23 v původním znění nebo případně ve znění doplňků 1 a/nebo 2. Šipka směřuje ke straně, na které jsou požadované fotometrické specifikace splněny do úhlu 45° H.

Poznámka: Číslo schválení a doplňkový symbol musí být umístěny blízko kružnice a buď nad nebo pod písmenem „E“, nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení a výrobního čísla musí být na stejné straně písmene „E“ a musí směřovat stejným směrem. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby se předešlo možnosti záměny s jinými symboly.

Obrázek 2

Zjednodušené značení skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů

Svislé a vodorovné čáry vyznačují tvar zařízení pro světelnou signalizaci.

Čáry nejsou součástí značky schválení.

Vzor B

Vzor C

Vzor D

Poznámka: Uvedené tři příklady značek schválení, vzor B, vzor C a vzor D, představují tři možné varianty značení světelného zařízení v případě, že dva nebo více světlometů je součástí téže sestavy skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů. Tato značka schválení udává, že zařízení bylo schváleno v Nizozemsku (E 4) pod číslem schválení 3333 a že sestává z/ze:

| | odrazky třídy IA schválené podle série změn 02 předpisu č. 3, |
| --- | --- |

odrazky třídy IA schválené podle série změn 02 předpisu č. 3,

| | zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle série změn 01 předpisu č. 6, |
| --- | --- |

zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle série změn 01 předpisu č. 6,

| | červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7, |
| --- | --- |

červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7,

| | zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění, |
| --- | --- |

zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění,

| | zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění, |
| --- | --- |

zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění,

| | brzdové svítilny s dvěma úrovněmi svítivosti (S2) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7. |
| --- | --- |

brzdové svítilny s dvěma úrovněmi svítivosti (S2) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7.

Vzor E

Značení samostatných svítilen

Výše znázorněný příklad odpovídá značení rozptylového skla určeného pro různé typy svítilen. Tyto značky schválení udávají, že zařízení bylo schváleno ve Španělsku (E9) pod číslem schválení 1432 a že sestává z/ze:

| | zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění, |
| --- | --- |

zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění,

| | zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle série změn 01 předpisu č. 6, |
| --- | --- |

zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle série změn 01 předpisu č. 6,

| | zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění, |
| --- | --- |

zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění,

| | červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 02 předpisu č. 7, |
| --- | --- |

červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 02 předpisu č. 7,

| | brzdové svítilny s jednou úrovní svítivosti (S1) schválené podle série změn 02 předpisu č. 7. |
| --- | --- |

brzdové svítilny s jednou úrovní svítivosti (S1) schválené podle série změn 02 předpisu č. 7.

Obrázek 3

Moduly zdroje světla

Modul zdroje světla opatřený výše uvedeným identifikačním kódem byl schválen společně se světlometem schváleným v Itálii (E 3) pod číslem schválení 17325.

Obrázek 4

Značení manévrovacích světlometů

Zařízení opatřené výše uvedenou značkou schválení je manévrovací světlomet schválený v Německu (E 1) podle předpisu č. 23 pod číslem schválení 2207.

Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky předpisu č. 23 v původním znění.

Poznámka: Číslo schválení a doplňkový symbol musí být umístěny blízko kružnice a buď nad nebo pod písmenem „E“, nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení a výrobního čísla musí být na stejné straně písmene „E“ a musí směřovat stejným směrem. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby se předešlo možnosti záměny s jinými symboly.

---

PŘÍLOHA 3

FOTOMETRICKÁ MĚŘENÍ

1.   Metody měření obecně

1.1   Při fotometrických měřeních je nutné vhodným maskováním zabránit rozptýleným odrazům.

1.2   V případě, že jsou výsledky měření sporné, musí se měření provést tak, aby byly splněny následující požadavky:

1.2.1   vzdálenost při měření musí být taková, aby platilo pravidlo nepřímé úměrnosti vůči druhé mocnině vzdálenosti;

1.2.2   měřicí zařízení musí být takové, aby snímač svíral s osou vztažného středu světla úhel v rozmezí 10' až 1°;

1.2.3   požadavek na svítivost v daném směru pozorování je splněn, dosáhne-li se požadované svítivosti ve směru odchylujícím se od směru pozorování nejvýše o jednu čtvrtinu stupně.

1.3   V případě, kdy může být zařízení namontováno na vozidlo ve více než jedné poloze nebo v poli různých poloh, se musí fotometrická měření opakovat pro každou polohu nebo pro krajní polohy pole vztažné osy specifikované výrobcem.

2.   Měřicí body, vyjádřené ve stupních úhlu ke vztažné ose a minimální hodnoty svítivosti vyzařovaného světla, pro zpětné světlomety.

2.1   Směry H = 0° a V = 0° odpovídají vztažné ose. Na vozidle jsou tyto směry vodorovné, rovnoběžné se střední podélnou rovinou vozidla a orientované v požadovaném směru viditelnosti. Procházejí vztažným středem. Hodnoty uvedené v tabulce udávají pro různé směry měření minimální svítivost v cd.

2.2   Pokud se při vizuální prohlídce světlometu zjistí podstatné místní změny svítivosti, musí se prověřit, zda žádná měřená svítivost mezi dvěma shora uvedenými předepsanými směry měření není menší než 50 % z menší z obou minimálních svítivostí stanovených pro tyto dva směry měření.

3.   Fotometrické měření světlometů vybavených několika zdroji světla

Fotometrické vlastnosti se ověřují:

3.1   U nevýměnných zdrojů světla (žárovky a jiné zdroje):

se zdroji světla namontovanými ve světlometu v souladu s příslušnými odstavci bodu 7.1 tohoto předpisu.

3.2   U výměnných zdrojů světla:

pokud jsou světlomety vybaveny zdrojem (zdroji) světla napájenými 6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V, musí být hodnoty produkované svítivosti korigovány. V případě žárovek je korekčním faktorem poměr mezi vztažným světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí (6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V).

V případě zdrojů světla LED je korekčním faktorem poměr mezi požadovaným světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí (6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V).

Skutečný světelný tok každé žárovky a/nebo každého použitého zdroje světla se od střední hodnoty nesmí odchylovat o více než 5 %.

Alternativně a pouze v případě žárovek lze použít postupně na každé jednotlivé pozici standardní žárovku svítící jejím vztažným světelným tokem, přičemž jednotlivá měření z každé pozice se sčítají.

---

PŘÍLOHA 4

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA POSTUPY KONTROLY SHODNOSTI VÝROBY

1.   Obecně

1.1   Požadavky na shodnost jsou z mechanického a geometrického hlediska považovány za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu.

1.2   Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jestliže při zkouškách fotometrických vlastností světlometu namátkou vybraného podle bodu 7 tohoto předpisu platí následující:

1.2.1   Žádná měřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnot předepsaných v tomto předpise o více než 20 %.

1.2.2   Pokud v případě světlometu vybaveného výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na světlometech se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.

1.3   Chromatické souřadnice musí být při zkoušce dodrženy za podmínek podle bodu 7 tohoto předpisu.

2.   Minimální požadavky na ověřování shodnosti výrobcem

Pro každý typ světlometu musí držitel značky schválení provádět v přiměřených intervalech alespoň následující zkoušky. Zkoušky se provedou v souladu s ustanoveními tohoto předpisu.

Pokud některý ze vzorků nevyhoví v rámci daného typu zkoušky požadavkům, odeberou se a přezkouší další vzorky. Výrobce podnikne kroky k zajištění shodnosti dotčené výroby.

2.1   Povaha zkoušek

Zkoušky shodnosti podle tohoto předpisu zahrnují fotometrické a kolorimetrické vlastnosti.

2.2   Metody použité při zkouškách

2.2.1   Zkoušky se v zásadě provádějí metodami stanovenými v tomto předpise.

2.2.2   Při jakékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem lze se souhlasem schvalovacího orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce odpovídá za prokázání, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise.

2.2.3   Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje pravidelnou kalibraci zkušebního zařízení a jeho korelaci s měřeními, která provádí příslušný orgán.

2.2.4   Ve všech případech jsou referenčními metodami metody tohoto předpisu, zejména pro účely úředního ověřování a odběru vzorků.

2.3   Způsob odběru vzorků

Vzorky světlometů se vybírají namátkou z výroby jednotné série. Jednotnou sérií se rozumí soubor světlometů téhož typu, definovaný podle výrobních metod výrobce.

Posouzení se obecně vztahuje na sériovou výrobu jednotlivých závodů. Výrobce však může soustředit záznamy týkající se stejného typu z různých závodů do jedné skupiny za předpokladu, že tyto závody provádějí svou činnost ve stejném systému kvality a se stejným řízením kvality.

2.4   Měřené a zaznamenávané fotometrické vlastnosti

U vybraných světlometů se provedou fotometrická měření z hlediska minimálních hodnot v bodech uvedených v příloze 3 a požadovaných chromatických souřadnic.

2.5   Kritéria přijatelnosti

Výrobce je odpovědný za statistický rozbor výsledků zkoušek a v součinnosti s příslušným schvalovacím orgánem za definici kritérií přijatelnosti svých výrobků tak, aby byly splněny požadavky pro ověřování shodnosti výrobků stanovené v bodě 9.1 tohoto předpisu.

Kritéria přijatelnosti musí být taková, aby minimální pravděpodobnost vyhovění namátkové kontrole v souladu s přílohou 5 (první odběr vzorků) byla při 95 % spolehlivosti 0,95.

---

PŘÍLOHA 5

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA ODBĚR VZORKŮ INSPEKTOREM

1.   Obecně

1.1   Požadavky na shodnost se podle požadavků tohoto předpisu považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky.

1.2   Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jestliže při zkouškách fotometrických vlastností světlometu namátkou vybraného podle bodu 7 tohoto předpisu platí následující:

1.2.1   Žádná měřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnot předepsaných v tomto předpise o více než 20 %.

1.2.2   Pokud v případě světlometu vybaveného výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na světlometech se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.

1.2.3   Světlomety se zjevnými vadami se neberou v úvahu.

1.3.   Chromatické souřadnice musí být při zkoušce dodrženy za podmínek podle bodu 7 tohoto předpisu.

2.   První odběr vzorků

Při prvním odběru vzorků se namátkou vyberou čtyři světlomety. První vzorek dvou světlometů se označí písmenem A, druhý vzorek dvou světlometů se označí písmenem B.

2.1   Shodnost není zpochybněna

2.1.1   Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot v nepříznivém směru u světlometů následující:

2.1.1.1   Vzorek A

| A1: | jeden světlomet | 0 procent |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| A2: | oba světlomety více než | 0 procent |
| avšak ne více než | 20 procent |
| přejít ke vzorku B | |

A1:

jeden světlomet

0 procent

jeden světlomet ne více než

20 procent

A2:

oba světlomety více než

0 procent

avšak ne více než

20 procent

přejít ke vzorku B

2.1.1.2   Vzorek B

| B1: | oba světlomety | 0 procent |
| --- | --- | --- |

B1:

oba světlomety

0 procent

2.1.2   Nebo pokud jsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2.

2.2   Shodnost je zpochybněna

2.2.1   Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

2.2.1.1   Vzorek A

| A3: | jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 20 procent |
| avšak ne více než | 30 procent |

A3:

jeden světlomet ne více než

20 procent

jeden světlomet více než

20 procent

avšak ne více než

30 procent

2.2.1.2   Vzorek B

| B2: | v případě A2 | |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 0 procent |
| avšak ne více než | 20 procent |
| jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| B3: | v případě A2 | |
| jeden světlomet | 0 procent |
| jeden světlomet více než | 20 procent |
| avšak ne více než | 30 procent |

B2:

v případě A2

jeden světlomet více než

0 procent

avšak ne více než

20 procent

jeden světlomet ne více než

20 procent

B3:

v případě A2

jeden světlomet

0 procent

jeden světlomet více než

20 procent

avšak ne více než

30 procent

2.2.2   Nebo pokud nejsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2.

2.3   Odnětí schválení

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 10 tohoto předpisu, pokud po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy jsou odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

2.3.1   Vzorek A

| A4: | jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 30 procent |
| A5: | oba světlomety více než | 20 procent |

A4:

jeden světlomet ne více než

20 procent

jeden světlomet více než

30 procent

A5:

oba světlomety více než

20 procent

2.3.2   Vzorek B

| B4: | v případě A2 | |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 0 procent |
| avšak ne více než | 20 procent |
| jeden světlomet více než | 20 procent |
| B5: | v případě A2 | |
| oba světlomety více než | 20 procent |
| B6: | v případě A2 | |
| jeden světlomet | 0 procent |
| jeden světlomet více než | 30 procent |

B4:

v případě A2

jeden světlomet více než

0 procent

avšak ne více než

20 procent

jeden světlomet více než

20 procent

B5:

v případě A2

oba světlomety více než

20 procent

B6:

v případě A2

jeden světlomet

0 procent

jeden světlomet více než

30 procent

2.3.3   Nebo pokud nejsou u vzorků A a B splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.   Opakovaný odběr vzorků

V případech A3, B2 a B3 je do dvou měsíců po oznámení nutné odebrat třetí vzorek dvou světlometů C a čtvrtý vzorek dvou světlometů D ze zásob vyrobených po přijetí nápravných opatření.

3.1   Shodnost není zpochybněna

3.1.1   Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

3.1.1.1   Vzorek C

| C1: | jeden světlomet | 0 procent |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| C2: | oba světlomety více než | 0 procent |
| avšak ne více než | 20 procent |
| přejít ke vzorku D | |

C1:

jeden světlomet

0 procent

jeden světlomet ne více než

20 procent

C2:

oba světlomety více než

0 procent

avšak ne více než

20 procent

přejít ke vzorku D

3.1.1.2   Vzorek D

| D1: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- |
| oba světlomety | 0 procent |

D1:

v případě C2

oba světlomety

0 procent

3.1.2   Nebo pokud jsou u vzorku C splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.2   Shodnost je zpochybněna

3.2.1   Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

3.2.1.1   Vzorek D

| D2: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 0 procent |
| avšak ne více než | 20 procent |
| jeden světlomet ne více než | 20 procent |

D2:

v případě C2

jeden světlomet více než

0 procent

avšak ne více než

20 procent

jeden světlomet ne více než

20 procent

3.2.1.2   Nebo pokud nejsou u vzorku C splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.3   Odnětí schválení

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 10 tohoto předpisu, pokud po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy jsou odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

3.3.1   Vzorek C

| C3: | jeden světlomet ne více než | 20 procent |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | 20 procent |
| C4: | oba světlomety více než | 20 procent |

C3:

jeden světlomet ne více než

20 procent

jeden světlomet více než

20 procent

C4:

oba světlomety více než

20 procent

3.3.2   Vzorek D

| D3: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- |
| jeden světlomet 0 nebo více než | 0 procent |
| jeden světlomet více než | 20 procent |

D3:

v případě C2

jeden světlomet 0 nebo více než

0 procent

jeden světlomet více než

20 procent

3.3.3   Nebo pokud nejsou u vzorků C a D splněny podmínky bodu 1.2.2.

Obrázek 1

---

| 8.8.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 237/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 237/24

---

Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 46 – Jednotná ustanovení pro schvalování zařízení pro nepřímý výhled a motorových vozidel z hlediska montáže těchto zařízení

Zahrnující veškerá platná znění až po:

doplněk 3 k sérii změn 03 – datum vstupu v platnost: 9. října 2014

doplněk 1 k sérii změn 04 – datum vstupu v platnost: 9. října 2014

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

I.   Zařízení pro nepřímý výhled

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Značení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Požadavky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Změna typu zařízení pro nepřímý výhled a rozšíření schválení |
| --- | --- |

7.

| 8. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

11.

II.   Montáž zařízení pro nepřímý výhled

| 12. | Definice |
| --- | --- |

12.

| 13. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

13.

| 14. | Schválení |
| --- | --- |

14.

| 15. | Požadavky |
| --- | --- |

15.

| 16. | Změny typu vozidla a rozšíření schválení |
| --- | --- |

16.

| 17. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

17.

| 18. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

18.

| 19. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

19.

| 20. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

20.

| 21. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

21.

PŘÍLOHY

| 1. | Informační dokument pro schválení typu zařízení pro nepřímý výhled |
| --- | --- |

1.

| 2. | Informační dokument pro schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sdělení o udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby typu zařízení pro nepřímý výhled podle předpisu č. 46 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sdělení o udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled podle předpisu č. 46 |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uspořádání značky schválení typu pro zařízení pro nepřímý výhled |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zkušební metoda stanovení odrazivosti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Postup stanovení poloměru křivosti „r“ odrazného povrchu zrcátka |
| --- | --- |

7.

| 8. | Postup stanovení bodu „H“ a skutečného úhlu trupu pro místa k sezení v motorových vozidlech |
| --- | --- |

8.

| 9. | (vyhrazeno) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Výpočet detekční vzdálenosti |
| --- | --- |

10.

| 11. | Stanovení rozměru zobrazeného objektu |
| --- | --- |

11.

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na:

| a) | povinná a nepovinná zařízení pro nepřímý výhled uvedená v tabulce v bodě 15.2.1.1.1 tohoto předpisu pro vozidla kategorie M a N (1) a povinná nebo volitelná zařízení pro nepřímý výhled uvedená v bodech 15.2.1.1.3 a 15.2.1.1.4 tohoto předpisu pro vozidla kategorie L (2) s karoserií, jež alespoň zčásti obklopuje řidiče; |
| --- | --- |

a)

povinná a nepovinná zařízení pro nepřímý výhled uvedená v tabulce v bodě 15.2.1.1.1 tohoto předpisu pro vozidla kategorie M a N (1) a povinná nebo volitelná zařízení pro nepřímý výhled uvedená v bodech 15.2.1.1.3 a 15.2.1.1.4 tohoto předpisu pro vozidla kategorie L (2) s karoserií, jež alespoň zčásti obklopuje řidiče;

| b) | montáž zařízení pro nepřímý výhled na vozidla kategorie M a N a na vozidla kategorie L (3) s karoserií, jež alespoň zčásti obklopuje řidiče. |
| --- | --- |

b)

montáž zařízení pro nepřímý výhled na vozidla kategorie M a N a na vozidla kategorie L (3) s karoserií, jež alespoň zčásti obklopuje řidiče.

I.   ZAŘÍZENÍ PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:

2.1.   „zařízeními pro nepřímý výhled“ se rozumí zařízení pro sledování dopravního prostoru v blízkosti vozidla, který nemůže být sledován přímým výhledem. Mohou to být běžná zrcátka, zařízení kamera-monitor nebo jiná zařízení schopná předávat řidiči informace o poli nepřímého výhledu;

2.1.1.   „zrcátkem“ se rozumí jakékoli zařízení, kromě zařízení, jako jsou periskopy, jehož účelem je poskytovat jasný pohled směrem dozadu, do strany nebo před vozidlo v polích výhledu podle bodu 15.2.4 tohoto předpisu;

2.1.1.1.   „vnitřním zrcátkem“ se rozumí zařízení podle bodu 2.1, které může být namontováno v prostoru pro cestující ve vozidle;

2.1.1.2.   „vnějším zrcátkem“ se rozumí zařízení podle bodu 2.1, které může být namontováno na vnějším povrchu vozidla;

2.1.1.3.   „kontrolním zrcátkem“ se rozumí zrcátko, jiné než zrcátko podle bodu 2.1.1, které může být namontováno uvnitř nebo vně vozidla za účelem poskytnutí jiných polí výhledu, než která jsou definována v bodě 15.2.4 tohoto předpisu;

2.1.1.4.   „systémem pro podporu výhledu“ se rozumí systém, který řidiči umožňuje zpozorovat a/nebo vidět předměty v prostoru v blízkosti vozidla;

2.1.1.5.   poloměrem „r“ se rozumí střední hodnota poloměrů křivosti měřených na odrazném povrchu metodou popsanou v příloze 7;

2.1.1.6.   „hlavními poloměry křivosti v jednom bodě na odrazném povrchu (ri)“ se rozumí hodnoty získané pomocí přístroje definovaného v příloze 7, naměřené na oblouku odrazného povrchu procházejícím středem tohoto povrchu rovnoběžně s úsečkou b definovanou v bodě 6.1.2.1.2.1 tohoto předpisu a na oblouku kolmém k této úsečce;

2.1.1.7.   „poloměrem křivosti v jednom bodě na odrazném povrchu (rp)“ se rozumí aritmetický průměr hlavních poloměrů křivosti ri a ri′, tj.

Formula

2.1.1.8.   „sférickým povrchem“ se rozumí povrch, který má konstantní a stejný poloměr ve všech směrech;

2.1.1.9.   „asférickým povrchem“ se rozumí povrch, který má konstantní poloměr pouze v jedné rovině;

2.1.1.10.   „asférickým zrcátkem“ se rozumí zrcátko složené ze sférické a asférické části, přičemž přechod odrazného povrchu ze sférické do asférické části musí na něm být vyznačen. Křivost hlavní osy zrcátka je v soustavě souřadnic x/y určena poloměrem primární sférické kaloty:

Formula

| R | : | jmenovitý poloměr zakřivení sférické části |
| --- | --- | --- |
| k | : | konstanta změny křivosti |
| a | : | konstanta velikosti sféry primární sférické kaloty |

R

:

jmenovitý poloměr zakřivení sférické části

k

:

konstanta změny křivosti

a

:

konstanta velikosti sféry primární sférické kaloty

2.1.1.11.   „středem odrazného povrchu“ se rozumí střed viditelné plochy odrazného povrchu;

2.1.1.12.   „poloměrem křivosti základních součástí zrcátka“ se rozumí poloměr „c“ oblouku kružnice, který se nejvíce přibližuje zakřivenému tvaru dotyčné součásti;

2.1.1.13.   „třídou zrcátka“ se rozumí všechna zařízení, která mají jednu nebo více společných vlastností nebo funkcí. Jsou klasifikována takto:

| a) | třída I: „vnitřní zpětné zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.1 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

a)

třída I: „vnitřní zpětné zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.1 tohoto předpisu;

| b) | třídy II a III: „hlavní vnější zpětné zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodech 15.2.4.2 a 15.2.4.3 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

b)

třídy II a III: „hlavní vnější zpětné zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodech 15.2.4.2 a 15.2.4.3 tohoto předpisu;

| c) | třída IV: „širokoúhlé vnější zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.4 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

c)

třída IV: „širokoúhlé vnější zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.4 tohoto předpisu;

| d) | třída V: „blízkopohledové vnější zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.5 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

d)

třída V: „blízkopohledové vnější zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.5 tohoto předpisu;

| e) | třída VI: „přední zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.6 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

e)

třída VI: „přední zrcátko“ poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.6 tohoto předpisu;

| f) | třída VII: zrcátka určená pro vozidla kategorie L s karoserií poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.7 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

f)

třída VII: zrcátka určená pro vozidla kategorie L s karoserií poskytující pole výhledu definované v bodě 15.2.4.7 tohoto předpisu;

2.1.2.   „zařízením kamera-monitor pro nepřímý výhled“ se rozumí zařízení vymezené v bodě 2.1, kterým je pole výhledu získáno kombinací kamery a monitoru definovaných v bodech 2.1.2.1 a 2.1.2.2;

2.1.2.1.   „kamerou“ se rozumí zařízení, které poskytuje obraz vnějšího prostoru a které posléze převádí tento obraz na signál (např. obrazový signál);

2.1.2.2.   „monitorem“ se rozumí zařízení, kterým se převádí signál na obrazy znázorněné ve viditelné části spektra;

2.1.2.3.   „detekcí“ se rozumí schopnost rozlišit v určité vzdálenosti objekt od jeho pozadí/okolí;

2.1.2.4.   „kontrastem osvětlení“ se rozumí poměr jasu mezi objektem a jeho bezprostředním pozadím/okolím, který umožňuje rozlišení objektu od jeho pozadí/okolí;

2.1.2.5.   „rozlišovací schopností“ se rozumí nejmenší detail, který může být rozlišený systémem vnímání, tj. vnímaný odděleně od většího celku. Rozlišovací schopnost lidských očí se označuje jako „ostrost vidění“;

2.1.2.6.   „kritickým objektem“ se rozumí předmět o výšce 0,50 m a průměru 0,30 m;

2.1.2.7.   „kritickým vnímáním“ se rozumí hladina vnímání, které lze za kritických podmínek dosáhnout pouze systémem výhledu. To odpovídá situaci, kdy reprezentativní rozměr kritického objektu je násobně větší než nejmenší detail, který může být získán systémem výhledu;

2.1.2.8.   „polem výhledu“ se rozumí část trojrozměrného prostoru sledovaného pomocí zařízení pro nepřímý výhled. Není-li uvedeno jinak, je toto pole určeno výhledem na úrovni vozovky poskytovaným zařízením a/nebo zařízeními jinými než zrcátka. Pole může být omezeno příslušnou detekční vzdáleností odpovídající kritickému objektu;

2.1.2.9.   „detekční vzdáleností“ se rozumí vzdálenost měřená od středu čočky kamery k bodu, ve kterém může být kritický objekt právě vnímán (podle definice kritického vnímání);

2.1.2.10.   (vyhrazeno)

2.1.2.11.   (vyhrazeno)

2.1.2.12.   „viditelnou částí spektra“ se rozumí světlo o vlnové délce v rozmezí vnímání lidského oka, tj. 380–780 nm;

2.1.2.13.   „sledovacím zařízením kamera-monitor-záznamové zařízení“ se rozumí kamera a buď monitor, nebo záznamové zařízení jiné než zařízení kamera-monitor podle definice v bodě 2.1.2, které může být namontováno uvnitř nebo vně vozidla k tomu, aby zajistilo jiná pole výhledu než podle specifikace v bodě 15.2.4 tohoto předpisu nebo aby zajistilo bezpečnostní systém ve vozidle nebo v jeho okolí;

2.1.2.14.   „skvrna“ je vertikální světlý pruh zobrazený na monitoru při osvětlení sluncem nebo světlem z jiných jasných zdrojů světla pronikající čočkou do kamery. Skvrna je optickým artefaktem;

2.1.3.   „jinými zařízeními pro nepřímý výhled“ se rozumí zařízení podle bodu 2.1, u nichž není dosaženo pole výhledu pomocí zrcátka nebo zařízením typu kamera-monitor pro nepřímý výhled;

2.1.4.   „typem zařízení pro nepřímý výhled“ se rozumí zařízení, která se neliší v následujících základních vlastnostech:

| a) | konstrukce zařízení, popřípadě včetně jeho připevnění ke karoserii; |
| --- | --- |

a)

konstrukce zařízení, popřípadě včetně jeho připevnění ke karoserii;

| b) | v případě zrcátek: třída, tvar, rozměry a poloměr křivosti odrazného povrchu zrcátka; |
| --- | --- |

b)

v případě zrcátek: třída, tvar, rozměry a poloměr křivosti odrazného povrchu zrcátka;

| c) | v případě zařízení kamera-monitor: detekční vzdálenost a rozsah výhledu. |
| --- | --- |

c)

v případě zařízení kamera-monitor: detekční vzdálenost a rozsah výhledu.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

3.1.   Žádost o schválení typu zařízení pro nepřímý výhled podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce.

3.2.   Vzor informačního dokumentu je uveden v příloze 1.

3.3.   Pro každý typ zařízení pro nepřímý výhled je nutno k žádosti přiložit:

3.3.1.   v případě zrcátek čtyři vzorky: tři vzorky pro zkoušky a jeden k uchování v technické zkušebně pro další zkoušky, které se mohou později ukázat nezbytné. Technická zkušebna může požadovat další vzorky;

3.3.2.   v případě jiných zařízení pro nepřímý výhled: jeden vzorek všech částí.

4.   ZNAČENÍ

4.1.   Vzorky zařízení pro nepřímý výhled předkládané ke schválení musí být opatřeny obchodním názvem nebo značkou výrobce; toto označení musí být jasně čitelné a nesmazatelné.

4.2.   Každé zařízení musí mít dostatečné místo pro umístění značky schválení typu, která musí být čitelná i po namontování tohoto zařízení na vozidlo; toto místo musí být vyznačeno na výkresech zmíněných v příloze 1.

5.   SCHVÁLENÍ

5.1.   Vyhovují-li vzorky předložené ke schválení požadavkům bodu 6 tohoto předpisu, udělí se schválení pro dotyčný typ zařízení pro nepřímý výhled.

5.2.   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 04) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu zařízení pro nepřímý výhled.

5.3.   Oznámení o udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu zařízení pro nepřímý výhled podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 3 tohoto předpisu.

5.4.   Na každé zařízení pro nepřímý výhled shodné s typem schváleným podle tohoto předpisu se kromě značky předepsané v bodě 4.1 viditelně a na místě zmíněném v bodě 4.2 umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:

5.4.1.   písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4);

5.4.2.   čísla schválení;

5.4.3.   doplňkového symbolu I nebo II nebo III nebo IV nebo V nebo VI nebo VII udávajícího třídu, do které typ zrcátka patří, nebo symbolu S v případě zařízení pro nepřímý výhled jiného než zrcátko. Tento doplňkový symbol se umístí na jakékoli vhodné místo poblíž kružnice s vepsaným písmenem „E“.

5.5.   Číslo schválení typu a doplňkový symbol musí být jasně čitelné a nesmazatelné.

5.6.   V příloze 5 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání zmíněné značky schválení typu a doplňkového symbolu.

6.   POŽADAVKY

6.1.   Zrcátka

6.1.1.   Všeobecné specifikace

6.1.1.1.   Všechna zrcátka musí být seřiditelná.

| a) | vnější zpětná zrcátka (třídy II až VII) |
| --- | --- |

a)

vnější zpětná zrcátka (třídy II až VII)

Okraj odrazného povrchu musí být zachycen v ochranném pouzdře (držáku apod.), které musí mít na svém obvodu ve všech bodech a ve všech směrech hodnotu poloměru křivosti „c“ rovnou 2,5 mm nebo větší. Vyčnívá-li odrazný povrch z ochranného pouzdra, nesmí být poloměr křivosti „c“ okraje vyčnívající části menší než 2,5 mm a odrazný povrch musí být možno zasunout do ochranného pouzdra silou 50 N, kterou se působí v místě největšího vyčnívání z ochranného pouzdra ve vodorovném směru přibližně rovnoběžném se střední podélnou rovinou vozidla.

| b) | Vnitřní zpětná zrcátka (třída I) |
| --- | --- |

b)

Vnitřní zpětná zrcátka (třída I)

Je-li okraj odrazného povrchu zachycen v ochranném pouzdře (držáku apod.), nesmí být poloměr křivosti „c“ na jeho obvodu ve všech bodech a ve všech směrech menší než 2,5 mm. Vyčnívá-li odrazný povrch z ochranného pouzdra, uplatní se tento požadavek na okraj vyčnívající části.

6.1.1.3.   Je-li zrcátko namontováno na rovinném povrchu, musí mít všechny jeho části, kterých se může ve statickém stavu dotknout koule o průměru 165 mm u vnitřních zrcátek nebo o průměru 100 mm u vnějších zrcátek, bez ohledu na polohu seřízení zařízení, včetně částí, které po zkoušce podle bodu 6.1.3.2 zůstanou spojeny s podpěrou, poloměr křivosti „c“ nejméně 2,5 mm.

6.1.1.4.   Požadavky uvedené v bodech 6.1.1.2 a 6.1.1.3 neplatí pro části vnějšího povrchu, které přečnívají méně než 5 mm, avšak ven směřující hrany takových částí musí být zaobleny, s výjimkou částí přečnívajících méně než 1,5 mm. Pro stanovení rozměru výčnělku se použijí tyto metody:

6.1.1.4.1.   Rozměr výčnělku konstrukční části, která je namontována na vypuklém povrchu, je možno stanovit buď přímo, nebo ověřením podle výkresu vhodného řezu touto konstrukční částí v namontovaném stavu.

6.1.1.4.2.   Jestliže nemůže být jednoduchým měřením stanoven rozměr výčnělku konstrukční části namontované na povrchu jiném než vypuklém, stanoví se tento rozměr z maximální změny vzdálenosti středu koule o průměru 100 mm od jmenovité čáry panelu, pohybuje-li se koule nad ním a této konstrukční části se trvale dotýká. Příklad tohoto postupu je na obrázku 1.

Obrázek 1

6.1.1.5.   Ustanovení o poloměru podle bodu 6.1.1.3 se nevztahují na okraje upevňovacích otvorů nebo vybrání, jejichž průměr nebo nejdelší úhlopříčka je menší než 12 mm, jestliže jsou zaobleny.

6.1.1.6.   Zařízení pro připevnění zrcátek k vozidlu musí být navrženo tak, aby válec o poloměru 70 mm (50 mm v případě vozidla kategorie L), jehož osu tvoří osa nebo některá z os otáčení zajišťující vychýlení zrcátka ve směru možného nárazu, protínal alespoň část povrchu, k němuž je zařízení připevněno.

6.1.1.7.   Na části vnějších zrcátek uvedené v bodech 6.1.1.2 a 6.1.1.3 se odpovídající ustanovení nevztahují, jsou-li zhotoveny z materiálu, jehož tvrdost není větší než 60 podle Shoreho stupnice A.

6.1.1.8.   U těch částí vnitřních zrcátek, které jsou zhotoveny z materiálu o tvrdosti menší než 50 podle Shoreho stupnice A a které jsou namontovány na tuhé podpěře, se požadavky bodů 6.1.1.2 a 6.1.1.3 vztahují jen na podpěru.

6.1.2.   Zvláštní specifikace

6.1.2.1.   Rozměry

6.1.2.1.1.   Vnitřní zpětná zrcátka (třída I)

Rozměry odrazného povrchu musí být takové, aby bylo možné do něj vepsat obdélník o délce jedné strany 40 mm a délce druhé strany „a“, přičemž platí:

Formula

kde „r“ je poloměr křivosti.

6.1.2.1.2.   Hlavní vnější zpětná zrcátka (třídy II a III)

6.1.2.1.2.1.   Rozměry odrazného povrchu musí být takové, aby bylo možné do něj vepsat:

| a) | obdélník o výšce 40 mm a délce základny, která, měřená v milimetrech, má hodnotu „a“; |
| --- | --- |

a)

obdélník o výšce 40 mm a délce základny, která, měřená v milimetrech, má hodnotu „a“;

| b) | úsečku, která je rovnoběžná s výškou obdélníku a jejíž délka vyjádřená v milimetrech má hodnotu „b“. |
| --- | --- |

b)

úsečku, která je rovnoběžná s výškou obdélníku a jejíž délka vyjádřená v milimetrech má hodnotu „b“.

6.1.2.1.2.2.   Minimální hodnoty „a“ a „b“ jsou uvedeny v následující tabulce:

| Třída zpětného zrcátka | a (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| II | | 200 |
| III | | 70 |

Třída zpětného zrcátka

a (mm)

b (mm)

II

Formula

200

III

Formula

70

6.1.2.1.3.   „Širokoúhlá“ vnější zrcátka (třída IV)

Obrysy odrazného povrchu musí být jednoduchého geometrického tvaru a jeho rozměry musí být takové, aby zrcátko poskytovalo, v případě nutnosti ve spojení s vnějším zrcátkem třídy II, pole výhledu podle bodu 15.2.4.4 tohoto předpisu.

6.1.2.1.4.   „Blízkopohledová“ vnější zrcátka (třída V)

Obrysy odrazného povrchu musí být jednoduchého geometrického tvaru a jeho rozměry musí být takové, aby zrcátko poskytovalo pole výhledu podle bodu 15.2.4.5 tohoto předpisu.

6.1.2.1.5.   Přední zrcátka (třída VI)

Obrysy odrazného povrchu musí být jednoduchého geometrického tvaru a jeho rozměry musí být takové, aby zrcátko poskytovalo pole výhledu podle bodu 15.2.4.6 tohoto předpisu.

6.1.2.1.6.   Zrcátka pro vozidla kategorie L s karoserií (třída VII)

6.1.2.1.6.1.   „Hlavní“ vnější zrcátka (třída VII)

Minimální rozměry odrazného povrchu musí být takové, aby byly splněny tyto podmínky:

| a) | jeho plocha není menší než 6 900 mm2; |
| --- | --- |

a)

jeho plocha není menší než 6 900 mm2;

| b) | v případě kruhových zrcátek není průměr menší než 94 mm; |
| --- | --- |

b)

v případě kruhových zrcátek není průměr menší než 94 mm;

| c) | v případě nekruhových zpětných zrcátek jejich rozměry umožňují vepsání kružnice o průměru 78 mm na odraznou plochu. |
| --- | --- |

c)

v případě nekruhových zpětných zrcátek jejich rozměry umožňují vepsání kružnice o průměru 78 mm na odraznou plochu.

Maximální rozměry odrazného povrchu musí být takové, aby byly splněny tyto podmínky:

| a) | v případě kruhových zpětných zrcátek není průměr větší než 150 mm; |
| --- | --- |

a)

v případě kruhových zpětných zrcátek není průměr větší než 150 mm;

| b) | odrazný povrch u nekruhových zrcátek nepřevyšuje obdélník o rozměru 120 mm × 200 mm. |
| --- | --- |

b)

odrazný povrch u nekruhových zrcátek nepřevyšuje obdélník o rozměru 120 mm × 200 mm.

6.1.2.2.   Odrazný povrch a součinitele odrazivosti

6.1.2.2.1.   Odrazný povrch zrcátka musí být buď rovinný, nebo sféricky vypuklý. Vnější zrcátka mohou být vybavena dodatečnou asférickou částí za předpokladu, že hlavní zrcátko vyhovuje požadavkům pro nepřímé pole výhledu.

6.1.2.2.2.   Rozdíly mezi poloměry křivosti zrcátek

6.1.2.2.2.1.   Rozdíl mezi ri nebo ri′ a rp v kterémkoli vztažném bodu nesmí být větší než 0,15 r.

6.1.2.2.2.2.   Rozdíl mezi kterýmkoli z poloměrů křivosti (rp1, rp2, a rp3) a r nesmí být větší než 0,15 r.

6.1.2.2.2.3.   Není-li „r“ menší než 3 000 mm, nahradí se hodnota 0,15 r uvedená v bodech 6.1.2.2.2.1 a 6.1.2.2.2.2 hodnotou 0,25 r.

6.1.2.2.3.   Požadavky na asférické části zrcátek

6.1.2.2.3.1.   Asférická zrcátka musí mít dostatečnou velikost a tvar, aby poskytla řidiči užitečné informace. To zpravidla znamená nejmenší šířku 30 mm v určitém bodu.

6.1.2.2.3.2.   Poloměr zakřivení ri asférické části nesmí být menší než 150 mm.

6.1.2.2.4.   Hodnota „r“ u sférických zrcátek nesmí být menší než:

6.1.2.2.4.1.   1 200 mm u vnitřních zpětných zrcátek (třída I);

6.1.2.2.4.2.   1 200 mm u hlavních vnějších zpětných zrcátek třídy II a III;

6.1.2.2.4.3.   300 mm u „širokoúhlých“ vnějších zrcátek (třída IV) a „blízkopohledových“ vnějších zrcátek (třída V);

6.1.2.2.4.4.   200 mm u předních zrcátek (třída VI).

6.1.2.2.4.5.   1 000 mm nebo větší než 1 500 mm u zrcátek třídy VII.

6.1.2.2.5.   Hodnota normálového součinitele odrazivosti stanoveného metodou popsanou v příloze 6 nesmí být menší než 40 %.

V případě odrazného povrchu s proměnnou odrazivostí musí „denní“ nastavení dovolovat rozeznávání barev signálů používaných v silničním provozu. Hodnota normálového součinitele odrazivosti při „nočním“ nastavení nesmí být menší než 4 %.

6.1.2.2.6.   Při běžném používání si musí odrazný povrch zachovat vlastnosti uvedené v bodě 6.1.2.2.5 i po delším vystavení nepříznivým povětrnostním podmínkám.

6.1.3.   Zkouška

6.1.3.1.   Zrcátka tříd I až VI a třídy VII (se stejnou montáží jako zrcátka třídy III) se zkouší podle bodů 6.1.3.2.1 a 6.1.3.2.2. Zrcátka třídy VII upevněná na stopce se zkouší podle bodu 6.1.3.2.3.

6.1.3.1.1.   Zkouška podle bodu 6.1.3.2 se nevyžaduje u vnějších zrcátek, jejichž žádná část není, nezávisle na poloze seřízení, níže než 2 m nad vozovkou, jestliže zatížení vozidla odpovídá maximální technicky přípustné hmotnosti.

Tato výjimka se vztahuje též na upevňovací části zrcátek (připevňovací desky, raménka, otočné klouby atd.), které se nacházejí níže než 2 m nad vozovkou a které nepřesahují celkovou šířku vozidla měřenou v příčné svislé rovině procházející nejnižším místem upevnění zrcátka nebo kterýmkoli bodem před touto rovinou, jestliže v této konfiguraci je celková šířka větší.

V těchto případech musí být dodán popis stanovující, že zrcátko musí být namontováno tak, aby splňovalo výše uvedené podmínky polohy jeho upevňovacích částí na vozidle.

Jestliže se tato výjimka použije, musí být držák nesmazatelně označen značkou

a tato skutečnost musí být zaznamenána v certifikátu schválení typu.

6.1.3.2.   Rázová zkouška

Zkouška podle tohoto bodu se neprovádí u zařízení zabudovaných do karoserie vozidla, pokud úhel, který svírá čelní odrazná plocha s podélnou střední rovinou vozidla, není větší než 45°, nebo u zařízení, která podle předpisu č. 26 nepřečnívají více než 100 mm přes vnější okraj karoserie vozidla.

6.1.3.2.1.   Popis zkušebního zařízení

6.1.3.2.1.1.   Zkušební zařízení se skládá z kyvadla, které se může kývat kolem dvou vodorovných vzájemně kolmých os, z nichž jedna je kolmá k rovině dráhy spuštěného kyvadla.

Na konci kyvadla je kladivo tvořené tuhou koulí o průměru (165 ± 1) mm potaženou pryží o tloušťce 5 mm a tvrdosti 50 podle Shoreho stupnice A.

Kyvadlo je opatřeno zařízením umožňujícím stanovit maximální úhel vychýlení ramena v rovině spouštění.

V souladu s požadavky na rázovou zkoušku stanovenými v bodě 6.1.3.2.2.6 slouží k přidržování vzorků podpěra pevně spojená s konstrukcí kyvadla.

Na obrázku 1 jsou uvedeny rozměry zkušebního zařízení (v mm) a zvláštní konstrukční údaje:

Obrázek 1

6.1.3.2.1.2.   Střed úderu kyvadla se shoduje se středem koule tvořící kladivo. Jeho vzdálenost „l“ od osy kývání v rovině spouštění je rovna 1 m ± 5 mm. Redukovaná hmotnost kyvadla je mo = (6,8 ± 0,05) kg. Vztah „mo“ k celkové hmotnosti „m“ kyvadla a ke vzdálenosti „d“ mezi těžištěm kyvadla a jeho osou otáčení je vyjádřen rovnicí:

Formula

6.1.3.2.2.   Popis zkoušky

6.1.3.2.2.1.   Zrcátko se připevní k podpěře postupem doporučeným výrobcem zařízení, popřípadě výrobcem vozidla.

6.1.3.2.2.2.   Umístění zrcátka pro zkoušku:

6.1.3.2.2.2.1.   zrcátka se na kyvadlovém zařízení pro rázovou zkoušku umístí tak, aby jejich osy byly v podobné vodorovné a svislé poloze, v jaké jsou po namontování na vozidlo podle montážního návodu žadatele;

6.1.3.2.2.2.2.   je-li zrcátko seřiditelné vzhledem ke své základně, musí být zkušební poloha taková, aby natáčecí zařízení bylo v nejnepříznivější poloze v mezích seřízení stanovených žadatelem;

6.1.3.2.2.2.3.   má-li zrcátko zařízení k seřizování vzdálenosti od základny, nastaví se toto zařízení do polohy, při níž je vzdálenost mezi ochranným pouzdrem a základnou nejkratší;

6.1.3.2.2.2.4.   je-li odrazný povrch v ochranném pouzdře pohyblivý, seřídí se tak, aby jeho horní roh, který je nejdále od vozidla, byl v poloze největšího vyčnívání z ochranného pouzdra.

6.1.3.2.2.3.   S výjimkou zkoušky 2 pro vnitřní zrcátka (viz bod 6.1.3.2.2.6.1) musí vodorovná rovina a podélná svislá rovina procházející středem kladiva, když je kyvadlo ve svislé poloze, procházet středem odrazného povrchu definovaným v bodě 2.1.1.11 tohoto předpisu. Podélný směr kývání kyvadla musí být rovnoběžný se střední podélnou rovinou vozidla.

6.1.3.2.2.4.   Jestliže za podmínek seřízení podle bodů 6.1.3.2.2.1 a 6.1.3.2.2.2 omezují části zrcátka zpětný kyv kladiva, musí být bod nárazu posunut ve směru kolmém k příslušné ose otáčení.

Toto posunutí nesmí být větší, než je bezpodmínečně nutné k provedení zkoušky; musí se omezit tak,

| a) | aby byla koule ohraničující kladivo alespoň tečná k válci definovanému v bodě 6.1.1.6; |
| --- | --- |

a)

aby byla koule ohraničující kladivo alespoň tečná k válci definovanému v bodě 6.1.1.6;

| b) | nebo aby bod dotyku kladiva byl ve vzdálenosti nejméně 10 mm od obvodu odrazného povrchu. |
| --- | --- |

b)

nebo aby bod dotyku kladiva byl ve vzdálenosti nejméně 10 mm od obvodu odrazného povrchu.

6.1.3.2.2.5.   Zkouška se provede tak, že se kladivo nechá spadnout z výšky odpovídající úhlu kyvadla 60° od svislice tak, aby narazilo na zrcátko v okamžiku, kdy kyvadlo dosáhne svislé polohy.

6.1.3.2.2.6.   Zrcátka se podrobí rázu za těchto různých podmínek:

6.1.3.2.2.6.1.   Vnitřní zrcátka

| a) | Zkouška 1: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zpětné zrcátko na straně s odrazným povrchem. |
| --- | --- |

a)

Zkouška 1: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zpětné zrcátko na straně s odrazným povrchem.

| b) | Zkouška 2: Bod nárazu je na okraji ochranného pouzdra; k nárazu dochází pod úhlem 45° k rovině odrazného povrchu a ve vodorovné rovině procházející středem tohoto povrchu. Náraz musí směřovat na stranu s odrazným povrchem. |
| --- | --- |

b)

Zkouška 2: Bod nárazu je na okraji ochranného pouzdra; k nárazu dochází pod úhlem 45° k rovině odrazného povrchu a ve vodorovné rovině procházející středem tohoto povrchu. Náraz musí směřovat na stranu s odrazným povrchem.

6.1.3.2.2.6.2.   Vnější zrcátka

| a) | Zkouška 1: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3 nebo 6.1.3.2.2.4. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zpětné zrcátko na straně s odrazným povrchem. |
| --- | --- |

a)

Zkouška 1: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3 nebo 6.1.3.2.2.4. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zpětné zrcátko na straně s odrazným povrchem.

| b) | Zkouška 2: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3 nebo 6.1.3.2.2.4. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zrcátko na straně protilehlé odraznému povrchu. |
| --- | --- |

b)

Zkouška 2: Bod nárazu je bod definovaný v bodě 6.1.3.2.2.3 nebo 6.1.3.2.2.4. Při nárazu musí kladivo zasáhnout zrcátko na straně protilehlé odraznému povrchu.

Jsou-li zpětná zrcátka třídy II nebo III připevněna k témuž držáku jako zpětná zrcátka třídy IV, provedou se výše uvedené zkoušky na dolním zrcátku. Technická zkušebna odpovědná za zkoušky však může opakovat jednu nebo obě tyto zkoušky na horním zrcátku, pokud je zrcátko níže než 2 m nad vozovkou.

6.1.3.2.3.   Zkouška ohybem ochranného pouzdra upevněného na stopce (třída VII)

6.1.3.2.3.1.   Popis zkoušky

Ochranné pouzdro se vodorovně uloží do zkušebního zařízení tak, aby nastavitelné části upevnění mohly být bezpečně upnuty. Konec ochranného pouzdra, který je ve směru největšího rozměru pouzdra nejblíže k bodu upevnění na nastavitelnou část, se znehybní pevnou zarážkou šířky 15 mm překrývající celou šířku pouzdra.

Na druhý konec pouzdra se umístí stejná zarážka tak, aby se na ni mohlo působit stanoveným zkušebním zatížením (obrázek 2).

Konec pouzdra protilehlý konci, na který se působí silou, se může upnout a nemusí se udržovat v poloze vyznačené na obrázku 2.

Obrázek 2

Příklad zkušebního zařízení pro zkoušku zpětného zrcátka ohybem

6.1.3.2.3.2.   Zkušební zatížení 25 kg působí po dobu jedné minuty.

6.1.3.3.   Výsledky zkoušek

6.1.3.3.1.   Při zkouškách podle bodu 6.1.3.2 musí kyvadlo po nárazu pokračovat v pohybu tak, aby průmět polohy zaujímané ramenem na spouštěcí rovinu svíral se svislicí úhel nejméně 20°. Přesnost měření úhlu musí být v rozmezí ± 1°.

6.1.3.3.1.1.   Tento požadavek se nevztahuje na zrcátka přilepená na čelní sklo, na která se po zkoušce vztahuje požadavek stanovený v bodě 6.1.3.3.2.

6.1.3.3.1.2.   U všech zpětných zrcátek třídy II a třídy IV a u zpětných zrcátek třídy III, která jsou připevněna k témuž držáku jako zrcátka třídy IV, se požadovaný úhel zpětného kyvu kyvadla vzhledem k svislici snižuje ze 20° na 10°.

6.1.3.3.2.   Jestliže se u zrcátek přilepených na čelní sklo při zkouškách podle bodu 6.1.3.2 ulomí držák zrcátka, nesmí zbývající část přečnívat od základny více než o 10 mm a konfigurace zbytku po zkoušce musí vyhovovat podmínkám stanoveným v bodě 6.1.1.3 tohoto předpisu.

6.1.3.3.3.   Při zkouškách podle bodu 6.1.3.2 se odrazný povrch zrcátka nesmí rozbít. Rozbití odrazného povrchu je však přípustné, je-li splněna některá z těchto podmínek:

6.1.3.3.3.1.   úlomky skla nadále lnou k zadní části ochranného pouzdra nebo k povrchu pevně spojenému s ochranným pouzdrem; částečné oddělení skla je přípustné, pokud jeho rozměr na obou stranách praskliny není větší než 2,5 mm. Je přípustné, aby se v místě nárazu od povrchu skla oddělily drobné střepiny;

6.1.3.3.3.2.   odrazný povrch je zhotoven z bezpečnostního skla.

6.2.   Zařízení pro nepřímý výhled jiná než zrcátka

6.2.1.   Obecné požadavky

6.2.1.1.   V případě potřeby musí být zařízení pro nepřímý výhled seřiditelné uživatelem bez použití nářadí.

6.2.1.2.   Jestliže zařízení pro nepřímý výhled může zachytit celkové předepsané pole výhledu pouze snímáním pole výhledu, nesmí celkový proces snímání, zobrazení a uvedení do výchozí polohy trvat déle než dvě sekundy.

6.2.2.   Zařízení kamera-monitor pro nepřímý výhled

6.2.2.1.   Obecné požadavky

6.2.2.1.1.   Je-li zařízení kamera-monitor pro nepřímý výhled namontováno na rovinném povrchu, musí mít všechny jeho části, kterých se může za statického stavu dotknout koule o průměru 165 mm u monitoru nebo o průměru 100 mm u kamery, poloměr křivosti „c“ nejméně 2,5 mm bez ohledu na polohu seřízení zařízení.

6.2.2.1.2.   Ustanovení o poloměru podle bodu 6.2.2.1.1 se nevztahují na okraje upevňovacích otvorů nebo vybrání, jejichž průměr nebo nejdelší úhlopříčka je menší než 12 mm, jestliže jsou zaobleny.

6.2.2.1.3.   U částí kamery a monitoru, které jsou zhotoveny z materiálu o tvrdosti menší než 60 podle Shoreho stupnice A a které jsou namontovány na tuhé podpěře, se požadavky bodu 6.2.2.1.1 vztahují jen na podpěru.

6.2.2.2.   Funkční požadavky

6.2.2.2.1.   Kamera musí být schopna dobře fungovat za podmínek, kdy je osvětlena sluncem. Saturovaná oblast, definovaná jako oblast, ve které poměr světelného kontrastu (C = Lw/Lb) vysoce kontrastní osnovy padá pod 2,0, nesmí pokrývat více než 15 % zobrazeného obrazu za podmínek bodů 6.2.2.2.1.1 až 6.2.2.2.1.4.

Vykazuje-li systém kamery při zkoušce dynamické změny v oblasti bloomingu, měla by požadavek splňovat maximální oblast bloomingu.

6.2.2.2.1.1.   Před kameru se umístí černobílý zkušební obrazec s minimálním poměrem kontrastu 20.

Zkušební obrazec musí být rovnoměrně osvětlen zdrojem o 3 000 ± 300 Lx.

Zkušební obrazec musí být v průměru středně šedý a pokrývat celou oblast pozorovanou kamerou; kamera nesmí zobrazovat žádný jiný předmět než zkušení obrazec.

6.2.2.2.1.2.   Kamera musí být ozářena (simulovaným sluncem) světlem o 40 kLx, o úhlu mezi 0,6 a 0,9° a výškovém úhlu 10° (přímo, nepřímo nebo přes zrcadlo) odkloněným od optické osy snímače.

Zdroj světla musí:

| a) | mít spektrum D65 s tolerancí ± 1 500 K; |
| --- | --- |

a)

mít spektrum D65 s tolerancí ± 1 500 K;

| b) | být homogenní v prostoru a čase v toleranci 2 kLx. |
| --- | --- |

b)

být homogenní v prostoru a čase v toleranci 2 kLx.

Infračervená emise zdroje světla musí být zanedbatelná.

6.2.2.2.1.3.   Při zkoušce nesmí být u monitoru žádné jiné okolní osvětlení.

6.2.2.2.1.4.   Příklad soupravy je znázorněn na obrázku A.

Obrázek A

Schéma soupravy pro měření bloomingu

6.2.2.2.2.   Monitor musí poskytovat minimální kontrast při různých světelných podmínkách podle ustanovení normy ISO 15008:2003.

6.2.2.2.3.   Průměrný jas monitoru musí být možné ručně nebo automaticky seřizovat podle okolních podmínek.

6.2.2.2.4.   Měření kontrastu jasu monitoru se provádí podle normy ISO 15008:2009.

6.2.3.   Ostatní zařízení pro nepřímý výhled

Musí být prokázáno, že zařízení vyhovují následujícím požadavkům:

6.2.3.1.   Zařízení musí vnímat viditelnou část spektra a musí tento obraz vždy poskytovat ve viditelné části spektra bez potřeby interpretace.

6.2.3.2.   Funkčnost systému musí být zaručena za podmínek používání, za kterých je systém uveden do provozu. V závislosti na použité technologii získávání obrazů a jejich prezentace se bod 6.2.2.2 použije zcela nebo částečně. V ostatních případech je možno za tím účelem prokázat pomocí citlivosti systému obdobného bodu 6.2.2.2, že citlivost zařízení je zajištěna funkcí přinejmenším srovnatelnou s požadovanou, a prokázat, že je zaručena funkčnost přinejmenším rovnocenná funkčnosti zařízení pro nepřímý výhled se zrcátky nebo zařízení kamera-monitor.

7.   ZMĚNA TYPU ZAŘÍZENÍ PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

7.1.   Každá změna stávajícího typu zařízení pro nepřímý výhled, včetně jeho spojení s karoserií, se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který tento typ zařízení pro nepřímý výhled schválil. Schvalovací orgán potom buď:

| a) | po konzultaci s výrobcem rozhodne, že je třeba udělit nové schválení typu, nebo |
| --- | --- |

a)

po konzultaci s výrobcem rozhodne, že je třeba udělit nové schválení typu, nebo

| b) | použije postup podle bodu 7.1.1 (revize), případně postup podle bodu 7.1.2 (rozšíření). |
| --- | --- |

b)

použije postup podle bodu 7.1.1 (revize), případně postup podle bodu 7.1.2 (rozšíření).

7.1.1.   Revize

Pokud byly změněny údaje zaznamenané v dokumentaci výrobce a schvalovací orgán usoudí, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a zařízení pro nepřímý výhled v každém případě stále splňuje požadavky, označuje se změna jako „revize“.

V tom případě vydá schvalovací orgán podle potřeby revidované stránky dokumentace výrobce a na každé revidované stránce zřetelně vyznačí povahu změny a datum nového vydání stránky. Za splnění tohoto požadavku se považuje rovněž vydání konsolidované a aktualizované verze dokumentace výrobce spolu s podrobným popisem změn.

7.1.2.   Rozšíření

Jako „rozšíření“ se změna označuje v případě, že kromě změny údajů zaznamenaných v dokumentaci výrobce:

| a) | jsou požadovány další kontroly nebo zkoušky, nebo |
| --- | --- |

a)

jsou požadovány další kontroly nebo zkoušky, nebo

| b) | byly změněny jakékoli informace ve formuláři sdělení (s výjimkou příloh), nebo |
| --- | --- |

b)

byly změněny jakékoli informace ve formuláři sdělení (s výjimkou příloh), nebo

| c) | je požadováno schválení poslední série změn po jejím vstupu v platnost. |
| --- | --- |

c)

je požadováno schválení poslední série změn po jejím vstupu v platnost.

7.2.   Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením jednotlivých úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to postupem stanoveným v bodě 5.3. Kromě toho musí být odpovídajícím způsobem změněn seznam dokumentace výrobce připojený k formuláři sdělení, aby bylo zřejmé datum poslední revize nebo rozšíření.

7.3.   (vyhrazeno)

7.4.   Schvalovací orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení vystavenému pro účely takového rozšíření pořadové číslo.

8.   SHODNOST VÝROBY

8.1.   Postup pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dodatku 2 (E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2) dohody.

8.2.   Každé zařízení pro nepřímý výhled schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby bylo shodné se schváleným typem a splňovalo požadavky uvedené v bodě 6.

9.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

9.1.   Schválení udělené typu zařízení pro nepřímý výhled podle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud není dodržen požadavek stanovený v bodě 8.1 nebo jestliže typ zařízení pro nepřímý výhled nevyhovuje požadavkům předepsaným v bodě 8.2.

9.2.   Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím kopie formuláře sdělení opatřené na konci velkými písmeny napsanou, podepsanou a datovanou poznámkou „SCHVÁLENÍ ODEJMUTO“.

10.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu zařízení pro nepřímý výhled schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom informovat schvalovací orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení podá uvedený orgán zprávu o ukončení výroby ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci velkými písmeny napsanou, podepsanou a datovanou poznámkou „VÝROBA UKONČENA“.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní stany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, jakož i názvy a adresy schvalovacích orgánů, které schválení udělují a jimž se zasílají formuláře potvrzující udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení vydané v jiných zemích.

II.   MONTÁŽ ZAŘÍZENÍ PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

12.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:

12.1.   „zornými body řidiče“ se rozumí dva body vzdálené od sebe 65 mm a 635 mm svisle nad bodem „R“ sedadla řidiče definovaným v příloze 8. Přímka spojující tyto body je kolmá ke střední podélné svislé rovině vozidla. Střed úsečky spojující oba zorné body leží v podélné svislé rovině, která prochází středem určeného místa sezení řidiče podle údajů výrobce vozidla;

12.2.   „ambinokulárním viděním“ se rozumí celkové pole výhledu získané složením monokulárních polí výhledu pravého a levého oka (viz obrázek 3 níže);

Obrázek 3

12.3.   „typem vozidla z hlediska nepřímého výhledu“ se rozumějí motorová vozidla, která se neliší v těchto základních vlastnostech:

12.3.1.   typ zařízení pro nepřímý výhled;

12.3.2.   vlastnosti karoserie, které omezují pole výhledu;

12.3.3.   souřadnice bodu „R“ (jsou-li použitelné);

12.3.4.   předepsané umístění a značky schválení typu povinných a (jsou-li namontována) nepovinných zařízení pro nepřímý výhled;

12.4.   „vozidly kategorií L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 a N3“ se rozumí vozidla definovaná v úplném znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2);

12.5.   „bezkapotovou kabinou“ se rozumí uspořádání, kdy je více než polovina délky motoru za nejpřednějším bodem základny čelního skla a hlavice volantu je v přední čtvrtině délky vozidla.

13.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

13.1.   Žádost o schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.

13.2.   Vzor informačního dokumentu je uveden v příloze 2.

13.3.   Vozidlo představující typ vozidla, který má být schválen, se předá technické zkušebně odpovědné za provádění schvalovacích zkoušek.

13.4.   Před udělením schválení typu ověří schvalovací orgán existenci vyhovujících opatření pro zajištění účinných kontrol shodnosti výroby.

14.   SCHVÁLENÍ

14.1.   Pokud typ vozidla předaný ke schválení podle bodu 13 splňuje požadavky bodu 15 tohoto předpisu, udělí se schválení.

14.2.   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 04) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější nebo technické změny předpisu v době vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu vozidla.

14.3.   Oznámení o udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení typu vozidla podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 4 tohoto předpisu.

15.   POŽADAVKY

15.1.   Obecně

15.1.1.   Povinná a nepovinná zařízení pro nepřímý výhled uvedená v tabulce v bodě 15.2.1.1.1 a namontovaná na vozidlo musí být typu schváleného podle tohoto předpisu.

15.1.2.   Zrcátka a jiná zařízení pro nepřímý výhled musí být namontována takovým způsobem, aby zrcátko nebo jiné zařízení významně svým pohybem neměnilo změřené pole výhledu nebo aby se nechvělo takovou měrou, že by mohlo být příčinou nesprávné interpretace obrazu vnímaného řidičem.

15.1.3.   Podmínky uvedené v bodě 15.1.2 musí být dodrženy při pohybu vozidla rychlostí do 80 % jeho maximální konstrukční rychlosti, avšak nejvýše 150 km/h.

15.1.4.   Níže definovaná pole výhledu se získají při ambinokulárním vidění, přičemž oči jsou v poloze „zorných bodů řidiče“ definovaných v bodě 12.1. Pole výhledu se stanoví u vozidla v provozním stavu podle definice v úplném znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2.2.5.4), u vozidel kategorií M1 a N1 plus jeden cestující na předním sedadle (75 kg). Pole výhledu se stanoví průhledem oken, jejichž celkový součinitel průchodu světla odpovídá příloze 21 předpisu č. 43.

15.2.   Zrcátka

15.2.1.   Počet

15.2.1.1.   Minimální počet povinných zrcátek

15.2.1.1.1.   Pole výhledu stanovená v bodě 15.2.4 musí být zajištěna minimálním počtem povinných zrcátek podle následující tabulky. Jestliže určité zrcátko není požadováno jako povinné, nejsou požadovány ani jiné systémy nepřímého výhledu.

| Kategorie vozidla | Vnitřní zrcátko | Vnější zrcátka |
| --- | --- | --- |
| Vnitřní zrcátko
  třídy I | Hlavní zrcátko (velké)
  třídy II | Hlavní zrcátko (malé)
  třídy III | Širokoúhlé zrcátko
  třídy IV | Blízkopohledové zrcátko
  třídy V | Přední zrcátko
  třídy VI |
| M1 | Povinné

  není-li vozidlo vybaveno čímkoli jiným než materiálem bezpečnostního zasklení v poli výhledu předepsaném v bodě 15.2.4.1 | Nepovinné | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce; alternativně mohou být namontována zrcátka třídy II | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce
  (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) | Nepovinné

  (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku) |
| M2 | Nepovinné

  (žádné požadavky na pole výhledu) | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce | Není dovoleno | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) | Nepovinné

  (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku) |
| M3 | Nepovinné

  (žádné požadavky na pole výhledu) | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce | Není dovoleno | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) | Nepovinné

  (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku) |
| N1 | Povinné

  není-li vozidlo vybaveno čímkoli jiným než materiálem bezpečnostního zasklení v poli výhledu předepsaném v bodě 15.2.4.1 | Nepovinné | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce alternativně mohou být namontována zrcátka třídy II | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce | Nepovinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) | Nepovinné

  (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku) |
| N2 ≤ 7,5 t | Nepovinné

  (žádné požadavky na pole výhledu) | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce | Není dovoleno | Povinné

  pro obě strany, lze-li namontovat zrcátko třídy V

  Nepovinné

  pro obě strany zároveň, není-li to možné
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Povinné

  (viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5)
  jedno na straně spolujezdce

  Nepovinné

  jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) je povolená odchylka +10 cm
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Nepovinné

  jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). |
| N2 > 7,5 t | Nepovinné

  (žádné požadavky na pole výhledu) | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce | Není dovoleno | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Povinné

  (viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5) jedno na straně spolujezdce

  Nepovinné

  jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Povinné

  (viz bod 15.2.1.1.2)
  jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). |
| N3 | Nepovinné

  (žádné požadavky na pole výhledu) | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce | Není dovoleno | Povinné

  jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Povinné

  (viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5) jedno na straně spolujezdce

  Nepovinné

  jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). | Povinné

  (viz bod 15.2.1.1.2)
  jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)
  Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI). |

Kategorie vozidla

Vnitřní zrcátko

Vnější zrcátka

Vnitřní zrcátko

třídy I

Hlavní zrcátko (velké)

třídy II

Hlavní zrcátko (malé)

třídy III

Širokoúhlé zrcátko

třídy IV

Blízkopohledové zrcátko

třídy V

Přední zrcátko

třídy VI

M1

Povinné

není-li vozidlo vybaveno čímkoli jiným než materiálem bezpečnostního zasklení v poli výhledu předepsaném v bodě 15.2.4.1

Nepovinné

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce; alternativně mohou být namontována zrcátka třídy II

Nepovinné

jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

(obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Nepovinné

(musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

M2

Nepovinné

(žádné požadavky na pole výhledu)

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Není dovoleno

Nepovinné

jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče a a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Nepovinné

(musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

M3

Nepovinné

(žádné požadavky na pole výhledu)

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Není dovoleno

Nepovinné

jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Nepovinné

(musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

N1

Povinné

není-li vozidlo vybaveno čímkoli jiným než materiálem bezpečnostního zasklení v poli výhledu předepsaném v bodě 15.2.4.1

Nepovinné

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce alternativně mohou být namontována zrcátka třídy II

Nepovinné

jedno na straně řidiče a/nebo jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Nepovinné

(musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

N2 ≤ 7,5 t

Nepovinné

(žádné požadavky na pole výhledu)

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Není dovoleno

Povinné

pro obě strany, lze-li namontovat zrcátko třídy V

Nepovinné

pro obě strany zároveň, není-li to možné

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Povinné

(viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5)

jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku) je povolená odchylka +10 cm

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Nepovinné

jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

N2 > 7,5 t

Nepovinné

(žádné požadavky na pole výhledu)

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Není dovoleno

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Povinné

(viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5) jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Povinné

(viz bod 15.2.1.1.2)

jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

N3

Nepovinné

(žádné požadavky na pole výhledu)

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Není dovoleno

Povinné

jedno na straně řidiče a jedno na straně spolujezdce

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Povinné

(viz body 15.2.2.7 a 15.2.4.5.5) jedno na straně spolujezdce

Nepovinné

jedno na straně řidiče (obě musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku)

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

Povinné

(viz bod 15.2.1.1.2)

jedno přední zrcátko (musí být namontováno nejméně 2 m nad vozovku)

Podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.11 kromě toho pro vozidla, jejichž montážní výška zrcátka třídy V není menší než 2,4 m (viz bod 15.2.4.5.12), platí, že požadované pole výhledu (body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9) může být zobrazeno za použití kombinace zařízení pro přímý a nepřímý výhled (tříd IV, V, VI).

15.2.1.1.2.   V případě, že pole výhledu předepsané pro přední zrcátko podle bodu 15.2.4.6 a/nebo pro blízkopohledové zrcátko podle bodu 15.2.4.5 může být dosaženo jiným zařízením pro nepřímý výhled schváleným podle bodu 6.2 tohoto předpisu a namontovaným podle bodu 15, může být toto zařízení použito místo příslušného zrcátka nebo zrcátek.

V případě použití zařízení kamera-monitor poskytuje monitor výhradně:

| a) | pole výhledu předepsané podle bodu 15.2.4.5, pokud je nahrazováno blízkopohledové zrcátko; |
| --- | --- |

a)

pole výhledu předepsané podle bodu 15.2.4.5, pokud je nahrazováno blízkopohledové zrcátko;

| b) | pole výhledu předepsané podle bodu 15.2.4.6 při pohybu vozidla dopředu rychlostí do 10 km/h, pokud je nahrazováno přední zrcátko, nebo |
| --- | --- |

b)

pole výhledu předepsané podle bodu 15.2.4.6 při pohybu vozidla dopředu rychlostí do 10 km/h, pokud je nahrazováno přední zrcátko, nebo

| c) | současně pole výhledu předepsaná podle bodů 15.2.4.5 a 15.2.4.6, pokud je nahrazováno blízkopohledové zrcátko i přední zrcátko. Pokud se vozidlo pohybuje dopředu rychlostí vyšší než 10 km/h nebo couvá, lze monitor využít pro jiné informace za předpokladu, že je trvale zobrazováno pole výhledu podle bodu 15.2.4.5. |
| --- | --- |

c)

současně pole výhledu předepsaná podle bodů 15.2.4.5 a 15.2.4.6, pokud je nahrazováno blízkopohledové zrcátko i přední zrcátko. Pokud se vozidlo pohybuje dopředu rychlostí vyšší než 10 km/h nebo couvá, lze monitor využít pro jiné informace za předpokladu, že je trvale zobrazováno pole výhledu podle bodu 15.2.4.5.

15.2.1.1.3.   Zpětná zrcátka požadovaná pro vozidla kategorie L s karoserií

| Kategorie vozidla | Vnitřní zrcátko
  (třída I) | Hlavní vnější zrcátko (zrcátka)
  (třídy III a VII) |
| --- | --- | --- |
| Motorová vozidla kategorie L opatřená karoserií, jež zčásti nebo zcela obklopuje řidiče | 1 (5) | 1, je-li vnitřní zrcátko
  2, není-li vnitřní zrcátko |

Kategorie vozidla

Vnitřní zrcátko

(třída I)

Hlavní vnější zrcátko (zrcátka)

(třídy III a VII)

Motorová vozidla kategorie L opatřená karoserií, jež zčásti nebo zcela obklopuje řidiče

1 (5)

1, je-li vnitřní zrcátko

2, není-li vnitřní zrcátko

Je-li namontováno pouze jedno vnější zpětné zrcátko, musí být umístěno na levé straně vozidla v těch zemích, kde je pravostranný provoz, a na pravé straně vozidla v těch zemích, kde je levostranný provoz.

15.2.1.1.4.   Nepovinná zpětná zrcátka pro vozidla kategorie L

Vnější zpětné zrcátko lze montovat na opačnou stranu vozidla, než na kterou je montováno povinně podle bodu 15.2.1.1.3. Takové zpětné zrcátko musí splňovat požadavky tohoto předpisu.

15.2.1.2.   Ustanovení tohoto předpisu se nevztahují na kontrolní zrcátka definovaná v bodě 2.1.1.3 tohoto předpisu. Vnější kontrolní zrcátka však musí být namontována nejméně 2 m nad vozovku při zatížení vozidla odpovídajícím jeho maximální technicky přípustné hmotnosti.

15.2.2.   Umístění

15.2.2.1.   Zrcátka musí být umístěna tak, aby řidič sedící na sedadle v normální jízdní poloze měl jasný výhled na silnici za vozidlem, po straně (stranách) vozidla nebo před vozidlem.

15.2.2.2.   Vnější zrcátka musí být viditelná bočními okny nebo částí čelního skla stíranou stíračem. Z konstrukčních důvodů se však toto ustanovení (tj. ustanovení pro stíranou část čelního okna) nevztahuje na:

| a) | vnější zrcátka na straně spolujezdce a nepovinná vnější zrcátka na straně řidiče u vozidel kategorií M2 a M3; |
| --- | --- |

a)

vnější zrcátka na straně spolujezdce a nepovinná vnější zrcátka na straně řidiče u vozidel kategorií M2 a M3;

| b) | zrcátka třídy VI. |
| --- | --- |

b)

zrcátka třídy VI.

15.2.2.3.   Pro každé vozidlo v provedení podvozek s kabinou, u kterého se měří pole výhledu, musí být výrobcem uvedena maximální a minimální šířka karoserie a v případě potřeby jsou tyto šířky simulovány maketou čelního panelu. Veškeré konfigurace vozidla a zpětných zrcátek uvažované při zkouškách musí být uvedeny v certifikátu schválení typu vozidla z hlediska montáže zrcátek (viz příloha 4).

15.2.2.4.   Předepsané vnější zrcátko na straně řidiče je umístěno tak, aby úhel mezi střední podélnou svislou rovinou vozidla a svislou rovinou procházející středem zrcátka a středem úsečky dlouhé 65 mm, která spojuje oba zorné body řidiče, nebyl větší než 55°.

15.2.2.5.   Zrcátka nesmí přečnívat přes vnější obrys karoserie vozidla podstatně více, než je nezbytné ke splnění požadavků na pole výhledu stanovených v bodě 15.2.4.

15.2.2.6.   Je-li spodní okraj vnějšího zrcátka při zatížení vozidla odpovídajícím maximální technicky přípustné hmotnosti níže než 2 m nad vozovkou, nesmí toto zrcátko přečnívat přes celkovou šířku vozidla měřenou bez zrcátek více než 250 mm.

15.2.2.7.   Zrcátka třídy V a třídy VI musí být na vozidlech namontována tak, aby bez ohledu na jejich polohu po seřízení žádná část těchto zrcátek nebo jejich držáků nebyla níže než 2 m nad vozovkou, když zatížení vozidla odpovídá jeho maximální technicky přípustné hmotnosti.

Tato zrcátka však nesmí být namontována na vozidlech, u nichž je výška kabiny taková, že tento požadavek nemůže být splněn. V takovém případě není vyžadováno jiné zařízení pro nepřímý výhled.

15.2.2.8.   Za podmínek stanovených v bodech 15.2.2.5, 15.2.2.6 a 15.2.2.7 mohou zrcátka přečnívat přes maximální přípustnou šířku vozidla.

15.2.2.9.   Všechna zrcátka třídy VII musí být namontována takovým způsobem, aby zůstávala ve stabilní poloze při normálních podmínkách jízdy vozidla.

15.2.3.   Seřizování

15.2.3.1.   Řidič musí mít možnost seřizovat vnitřní zrcátko ze své jízdní polohy.

15.2.3.2.   Vnější zrcátko umístěné na straně řidiče musí být možno seřizovat zevnitř vozidla při zavřených dveřích, okno však může být otevřené. Poloha zrcátka se však může aretovat zvenčí.

15.2.3.3.   Požadavky bodu 15.2.3.2 se nevztahují na vnější zrcátka, která po vychýlení nárazem mohou být bez seřizování vrácena do původní polohy.

15.2.4.   Pole výhledu

15.2.4.1.   Vnitřní zpětné zrcátko (třída I)

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 20 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která má střed ve střední podélné svislé rovině vozidla a sahá od místa vzdáleného 60 m za zornými body řidiče k obzoru (viz obrázek 4).

Obrázek 4

Pole výhledu zrcátek třídy I

15.2.4.2.   Hlavní vnější zpětná zrcátka třídy II

15.2.4.2.1.   Vnější zpětné zrcátko na straně řidiče

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 5 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a která sahá od místa vzdáleného 30 m za zornými body řidiče k obzoru.

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 1 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 4 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče (viz obrázek 5).

15.2.4.2.2.   Vnější zpětné zrcátko na straně spolujezdce

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 5 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena na straně spolujezdce rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně spolujezdce a která sahá od místa vzdáleného 30 m za zornými body řidiče k obzoru.

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 1 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 4 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče (viz obrázek 5).

Obrázek 5

Pole výhledu zrcátek třídy II

15.2.4.3.   Hlavní vnější zpětná zrcátka třídy III

15.2.4.3.1.   Vnější zpětné zrcátko na straně řidiče

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 4 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a která sahá od místa vzdáleného 20 m za zornými body řidiče k obzoru (viz obrázek 6).

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 1 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 4 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče.

15.2.4.3.2.   Vnější zpětné zrcátko na straně spolujezdce

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 4 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně spolujezdce a která sahá od místa vzdáleného 20 m za zornými body řidiče k obzoru (viz obrázek 6).

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 1 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 4 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče.

Obrázek 6

Pole výhledu zrcátek třídy III

15.2.4.4.   „Širokoúhlé“ vnější zrcátko (třída IV)

15.2.4.4.1.   „Širokoúhlé“ vnější zrcátko na straně řidiče

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 15 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a která sahá přinejmenším od vzdálenosti 10 m do vzdálenosti 25 m za zornými body řidiče.

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 4,5 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 1,5 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče (viz obrázek 7).

15.2.4.4.2.   „Širokoúhlé“ vnější zrcátko na straně spolujezdce

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 15 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a která sahá přinejmenším od vzdálenosti 10 m do vzdálenosti 25 m za zornými body řidiče.

Kromě toho musí řidič vidět pás vozovky o šíři 4,5 m, který je ohraničen rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla a procházející krajním bodem vozidla a který začíná 1,5 m za svislou rovinou procházející zornými body řidiče (viz obrázek 7).

Obrázek 7

Pole výhledu širokoúhlých zrcátek třídy IV

15.2.4.5.   „Blízkopohledové“ vnější zrcátko (třída V)

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl rovinnou a vodorovnou část vozovky podél boku vozidla ohraničenou následujícími svislými rovinami (viz obrázky 8a a 8b):

15.2.4.5.1.   rovinou rovnoběžnou se střední svislou podélnou rovinou vozidla, která prochází krajním bodem kabiny vozidla na straně spolujezdce;

15.2.4.5.2.   v příčném směru rovinou rovnoběžnou s rovinou podle bodu 15.2.4.5.1 a vzdálenou od ní 2 m;

15.2.4.5.3.   vzadu rovinou rovnoběžnou se svislou rovinou procházející zornými body řidiče a ležící 1,75 m za touto rovinou;

15.2.4.5.4.   vpředu rovinou rovnoběžnou se svislou rovinou procházející zornými body řidiče a ležící 1 m před touto rovinou. Je-li svislá příčná rovina procházející přední hranou nárazníku vozidla méně než 1 m před svislou rovinou procházející zornými body řidiče, omezí se pole výhledu touto rovinou;

15.2.4.5.5.   Montáž blízkopohledového zrcátka třídy V není povinná v případě, že pole výhledu znázorněné na obrázcích 8a a 8b může být zprostředkováno kombinací polí výhledu širokoúhlého zrcátka třídy IV a předního zrcátka třídy VI.

Obrázky 8a a 8b

Pole výhledu blízkopohledových zrcátek třídy V

15.2.4.5.6.   Pouze na straně spolujezdce platí, že pole výhledu musí být rovněž takové, aby řidič viděl rovinnou a vodorovnou část vozovky podél boku vozidla, která je mimo pole definované v bodech 15.2.4.5.1 až 15.2.4.5.4, avšak v poli ohraničeném následujícími svislými rovinami; přední část tohoto pole výhledu může být zaoblena poloměrem 2 000 mm (viz obrázky 8c a 8d):

15.2.4.5.7.   v příčném směru rovinou rovnoběžnou s rovinou podle bodu 15.2.4.5.1 a vzdálenou od ní 4,5 m;

15.2.4.5.8.   vzadu rovinou rovnoběžnou se svislou rovinou procházející zornými body řidiče a ležící 1,75 m za touto rovinou;

15.2.4.5.9.   vpředu rovinou rovnoběžnou se svislou rovinou procházející zornými body řidiče a ležící 3 m před touto rovinou. Pole výhledu může být částečně zajištěno předním zrcátkem (třídy VI).

15.2.4.5.10.   Pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9 může být částečně zajištěno širokoúhlým vnějším zrcátkem (třídy IV) nebo kombinací blízkopohledového vnějšího zracátka (třídy V) a předního zrcátka (třídy VI).

15.2.4.5.11.   Oblast podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9 lze pozorovat kombinací zařízení pro přímý a nepřímý výhled (třídy IV, V a VI).

15.2.4.5.11.1.   Je-li zařízení pro nepřímý výhled třídy IV použito tak, aby poskytovalo část pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9, seřídí se tak, aby současně poskytovalo pole výhledu podle bodu 15.2.4.4.2.

15.2.4.5.11.2.   Je-li zařízení pro nepřímý výhled třídy V použito tak, aby poskytovalo část pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9, seřídí se tak, aby současně poskytovalo pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.1 až 15.2.4.5.4.

15.2.4.5.11.3.   Je-li zařízení pro nepřímý výhled třídy VI použito tak, aby poskytovalo část pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.9, seřídí se tak, aby současně poskytovalo i pole výhledu podle bodu 15.2.4.6.1.

15.2.4.5.12.   Pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.1 až 15.2.4.5.4 lze pozorovat kombinací blízkopohledového vnějšího zrcátka (třídy V) a širokoúhlého vnějšího zrcátka (třídy IV).

V takových případech musí blízkopohledové vnější zrctáko (třídy V) poskytovat alespoň 90 % pole výhledu podle bodů 15.2.4.5.1 až 15.2.4.5.4 a zrcátko třídy IV musí být seřízeno tak, aby současně poskytovalo pole výhledu podle bodu 15.2.4.4.2.

15.2.4.5.13.   Body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.12 se nepoužijí v případě vozidla, u kterého žádná část zrcátka třídy V nebo jeho držáku není bez ohledu na jeho polohu po seřízení níže než 2,4 m nad vozovkou.

15.2.4.5.14.   Body 15.2.4.5.6 až 15.2.4.5.12 se nepoužijí v případě vozidla kategorie M2 nebo M3.

Obrázky 8c a 8d

Větší pole výhledu na straně spolujezdce

15.2.4.6.   Přední zrcátko (třída VI)

15.2.4.6.1.   Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena:

| a) | příčnou svislou rovinou procházející krajním bodem přední části vozidla; |
| --- | --- |

a)

příčnou svislou rovinou procházející krajním bodem přední části vozidla;

| b) | příčnou svislou rovinou ve vzdálenosti 2 000 mm před rovinou definovanou v písmeni a); |
| --- | --- |

b)

příčnou svislou rovinou ve vzdálenosti 2 000 mm před rovinou definovanou v písmeni a);

| c) | podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a |
| --- | --- |

c)

podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a

| d) | podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla ve vzdálenosti 2 000 mm vně od krajního bodu vozidla na opačné straně, než je strana řidiče. |
| --- | --- |

d)

podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou vozidla ve vzdálenosti 2 000 mm vně od krajního bodu vozidla na opačné straně, než je strana řidiče.

Přední část tohoto pole výhledu na opačné straně, než je strana řidiče, může být zaoblena poloměrem 2 000 mm (viz obrázek 9).

Pro definované pole výhledu viz rovněž bod 15.2.4.9.2.

Ustanovení pro přední zrcátka jsou povinná pro bezkapotové kabiny vozidel kategorií N2 > 7,5 t a N3 (podle definice v bodě 12.5 tohoto předpisu).

Jestliže vozidla těchto kategorií nemohou splnit požadavky užitím předního zrcátka a/nebo zařízením kamera/monitor, musí být použit systém pro podporu výhledu. V případě systému pro podporu výhledu musí být toto zařízení schopno detekovat předmět o výšce 50 cm a průměru 30 cm uvnitř pole vymezeného na obrázku 9.

Obrázek 9

Pole výhledu předních zrcátek třídy VI

15.2.4.6.2.   Přední zrcátko třídy VI však není povinné, jestliže je řidič schopen vidět, při uvážení překážky výhledu způsobené sloupky A, přímku 300 mm před vozidlem ve výšce 1 200 mm nad povrchem vozovky, která je umístěna mezi podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou a procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a podélnou svislou rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou 900 mm vně od krajního bodu vozidla na opačné straně, než je strana řidiče.

15.2.4.6.3.   Při stanovování přední části vozidla pro účel bodů 15.2.4.6.1 a 15.2.4.6.2 se neberou v úvahu části trvale připojené k vozidlu, které jsou umístěny jak nad očními body řidiče, tak i před příčnou svislou rovinou procházející nejpřednějším povrchem předního nárazníku vozidla.

15.2.4.7.   Zrcátka kategorie L (třída VII)

15.2.4.7.1.   Vnější zpětné zrcátko na straně řidiče

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 2,50 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou procházející krajním bodem vozidla na straně řidiče a která sahá od místa vzdáleného 10 m za zornými body řidiče k obzoru (viz obrázek 10).

15.2.4.7.2.   Vnější zpětné zrcátko na straně spolujezdce

Pole výhledu musí být takové, aby řidič viděl přinejmenším 4 m širokou rovinnou a vodorovnou část vozovky, která je ohraničena rovinou rovnoběžnou se střední podélnou svislou rovinou procházející krajním bodem vozidla na straně spolujezdce a která sahá od místa vzdáleného 20 m za zornými body řidiče k obzoru (viz obrázek 10).

Obrázek 10

Pole výhledu zrcátek třídy VII

15.2.4.8.   Sestává-li zrcátko z několika odrazných povrchů, které mají rozdílný poloměr křivosti nebo spolu navzájem svírají úhel, musí přinejmenším jeden z odrazných povrchů poskytnout pole výhledu a mít rozměry (viz bod 6.1.2.1.2.2 tohoto předpisu) uvedené pro danou třídu zrcátka.

15.2.4.9.   Překážky ve výhledu

15.2.4.9.1.   Vnitřní zpětné zrcátko (třída I)

Pole výhledu může být zmenšeno zařízeními, jako jsou sluneční clony, stírače, prvky vyhřívání a brzdová svítilna kategorie S3, za předpokladu, že všechna tato zařízení společně nezakrývají více než 15 % předepsaného pole výhledu. Opěrky hlavy nebo části karoserie, jako jsou sloupky oken zadních dělených dveří, rám zadního okna, se do výpočtu nezahrnují. Tento požadavek se zkouší projekcí na svislou rovinu v pravých úhlech k podélné střední rovině vozidla. Stupeň zakrytí se měří při slunečních clonách sklopených směrem dozadu.

15.2.4.9.2.   Vnější zrcátka (třídy II, III, IV, V, VI a VII)

U výše uvedených polí výhledu se neberou v úvahu překážky způsobené karoserií a některými jejími částmi, jako jsou jiná zrcátka, dveřní kliky, obrysové svítilny, směrové svítilny, přední a zadní nárazníky a součásti zařízení pro čištění odrazné plochy, pokud způsobují zakrytí výhledu menší než 10 % předepsaného pole výhledu. U vozidel konstruovaných pro zvláštní účely, u nichž v důsledku zvláštních vlastností není možno tento požadavek splnit, může být zakrytí požadovaného pole výhledu u zrcátek třídy VI způsobené zvláštními vlastnostmi vyšší než 10 %, ale nikoli více, než je pro jejich zvláštní funkci nezbytné.

15.2.4.10.   Zkušební postup

Pole výhledu se stanoví tak, že se v zorných bodech umístí výkonné světelné zdroje a měří se světlo odražené na kontrolní svislou promítací plochu. Mohou se použít i jiné rovnocenné metody.

15.3.   Zařízení pro nepřímý výhled jiná než zrcátka

15.3.1.   Zařízení pro nepřímý výhled musí mít takové parametry, aby řidič mohl pozorovat kritický objekt přes celé požadované pole výhledu s přihlédnutím ke kritickému vnímání podle postupu v příloze 10.

Případně lze rozměr zobrazeného objektu stanovit podle přílohy 11.

15.3.2.   Překážky řidičova přímého výhledu způsobené montáží zařízení pro nepřímý výhled musí být omezeny na minimum.

15.3.3.   (vyhrazeno)

15.3.4.   Požadavky na montáž monitoru

Směr pohledu na monitor musí být přibližně shodný se směrem hlavního zrcátka.

15.3.5.   Vozidla mohou být vybavena doplňkovými zařízeními pro nepřímý výhled.

15.3.6.   Ustanovení tohoto předpisu se nevztahují na sledovací zařízení kamera-monitor-záznamové zařízení podle definice v bodě 2.1.2.13 tohoto předpisu. Vnější sledovací kamery musí být buď namontovány nejméně 2 m nad vozovku při zatížení vozidla odpovídajícím jeho maximální technicky přípustné hmotnosti, nebo je-li jejich spodní okraj níže než 2 m nad vozovkou, nesmí vyčnívat více než 50 mm přes celkovou šířku vozidla měřenou bez tohoto zařízení a musí mít poloměry křivosti nejméně 2,5 mm.

16.   ZMĚNY TYPU VOZIDLA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

16.1.   Každá změna typu vozidla se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který typ vozidla schválil. Schvalovací orgán potom buď:

| a) | po konzultaci s výrobcem rozhodne, že je třeba udělit nové schválení typu, nebo |
| --- | --- |

a)

po konzultaci s výrobcem rozhodne, že je třeba udělit nové schválení typu, nebo

| b) | použije postup podle bodu 16.1.1 (revize), případně postup podle bodu 16.1.2 (rozšíření). |
| --- | --- |

b)

použije postup podle bodu 16.1.1 (revize), případně postup podle bodu 16.1.2 (rozšíření).

16.1.1.   Revize

Pokud byly změněny údaje zaznamenané v dokumentaci výrobce a schvalovací orgán usoudí, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, označuje se změna jako „revize“.

V tom případě vydá schvalovací orgán podle potřeby revidované stránky dokumentace výrobce a na každé revidované stránce zřetelně vyznačí povahu změny a datum nového vydání stránky. Za splnění tohoto požadavku se považuje rovněž vydání konsolidované a aktualizované verze dokumentace výrobce spolu s podrobným popisem změn.

16.1.2.   Rozšíření

Jako „rozšíření“ se změna označuje v případě, že kromě změny údajů zaznamenaných v dokumentaci výrobce:

| a) | jsou požadovány další kontroly nebo zkoušky, nebo |
| --- | --- |

a)

jsou požadovány další kontroly nebo zkoušky, nebo

| b) | byly změněny jakékoli informace ve formuláři sdělení (s výjimkou příloh), nebo |
| --- | --- |

b)

byly změněny jakékoli informace ve formuláři sdělení (s výjimkou příloh), nebo

| c) | je požadováno schválení poslední série změn po jejím vstupu v platnost. |
| --- | --- |

c)

je požadováno schválení poslední série změn po jejím vstupu v platnost.

16.2.   Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením jednotlivých úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 4 tohoto předpisu. Kromě toho musí být odpovídajícím způsobem změněn seznam dokumentace výrobce připojený k formuláři sdělení, aby bylo zřejmé datum poslední revize nebo rozšíření.

16.3.   Schvalovací orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení vystavenému pro účely takového rozšíření pořadové číslo.

17.   SHODNOST VÝROBY

17.1.   Postup pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dodatku 2 (E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2) dohody.

17.2.   Každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby bylo shodné se schváleným typem a splňovalo požadavky uvedené v bodě 15 výše.

18.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

18.1.   Schválení udělené typu vozidla podle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud není dodržen požadavek stanovený v bodě 17.1 nebo jestliže vozidlo nevyhoví při kontrolách předepsaných v bodě 17.2.

18.2.   Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci velkými písmeny napsanou, podepsanou a datovanou poznámkou „SCHVÁLENÍ ODEJMUTO“.

19.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení podá uvedený orgán zprávu o ukončení výroby ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci velkými písmeny napsanou, podepsanou a datovanou poznámkou „VÝROBA UKONČENA“.

20.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní stany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, jakož i názvy a adresy schvalovacích orgánů, které schválení udělují a jimž se zasílají formuláře potvrzující udělení nebo zamítnutí nebo rozšíření nebo odejmutí schválení vydané v jiných zemích.

21.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

21.1.   Počínaje úředním datem vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost žádná ze smluvních stran, které uplatňují tento předpis, nezamítne žádost o schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 03.

21.2.   Po uplynutí 12 měsíců od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělí schválení typu zařízení pro nepřímý výhled pouze tehdy, jestliže daný typ splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 03.

21.3.   Po uplynutí 18 měsíců od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělí schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled pouze tehdy, jestliže daný typ vozidla splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 03.

21.4.   Po uplynutí 24 měsíců od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, zamítnout uznání schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení kamera-monitor pro nepřímý výhled nebo typu zařízení kamera-monitor pro nepřímý výhled, jestliže schválení nebyla vydána v souladu se sérií změn 03 tohoto předpisu.

21.5.   Od 26. ledna 2010 smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, u vozidel kategorií M1 a N1 a od 26. ledna 2007 u vozidel ostatních kategorií zamítnout uznání schválení zařízení pro nepřímý výhled, jestliže schválení nebyla vydána v souladu se sérií změn 02 tohoto předpisu.

21.6.   Schválení udělená pro zařízení pro nepřímý výhled třídy I nebo III podle tohoto předpisu v původním znění (série 00) nebo ve znění série změn 01 nebo 02 před datem vstupu série změn 03 v platnost zůstávají platná a smluvní strany je musí nadále uznávat. Smluvní strany nesmí zamítnout udělit rozšíření ke schválením uděleným podle původního znění, série změn 01 a série změn 02.

21.7.   Bez ohledu na ustanovení bodu 21.2 zůstávají schválení udělená pro zrcátka tříd II, IV, V, VI nebo VII podle tohoto předpisu ve znění série změn 02 před datem vstupu série změn 03 v platnost platná a smluvní strany je musí nadále uznávat. Smluvní strany nesmí zamítnout udělit rozšíření ke schválením uděleným podle série změn 02.

21.8.   Ustanovení tohoto předpisu nevylučují schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled podle tohoto předpisu ve znění série změn 03, jestliže všechna zařízení pro nepřímý výhled třídy I nebo III, jimiž je vozidlo osazeno, nebo jejich část, jsou opatřena značkou schválení typu předepsanou podle původního znění (série 00) tohoto předpisu nebo tohoto předpisu ve znění série změn 01 nebo 02.

21.9.   Ustanovení tohoto předpisu nevylučují schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled podle tohoto předpisu ve znění série změn 03, jestliže jsou všechna zpětná zrcátka třídy II, IV, V, VI nebo VII, jimiž je vozidlo osazeno, nebo jejich část, opatřena značkou schválení typu předepsanou podle série změn 02 tohoto předpisu.

21.10.   Bez ohledu na ustanovení bodů 21.2, 21.4 a 21.5 mohou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, pro účely náhradních dílů nadále udělovat schválení podle série změn 02 tohoto předpisu pro zařízení pro nepřímý výhled pro použití na typech vozidel, které byly schváleny před datem uvedeným v bodě 21.2 podle série změn 02 předpisu č. 46, a v případě potřeby vydávat rozšíření těchto schválení.

21.11.   Počínaje úředním datem vstupu série změn 04 tohoto předpisu v platnost žádná ze smluvních stran, které uplatňují tento předpis, nezamítne žádost o schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 04.

21.12.   Od 30. června 2014 smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělí schválení typu zařízení pro nepřímý výhled pouze tehdy, jestliže daný typ zařízení splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 04.

21.13.   Od 30. června 2014 smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělí schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled pouze tehdy, jestliže typ vozidla splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 04.

21.14.   Od 30. června 2015 nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny uznávat schválení typu vozidla nebo typu zařízení pro nepřímý výhled, jestliže nebyla vydána v souladu se sérií změn 04 tohoto předpisu.

21.15.   Bez ohledu na ustanovení bodu 21.14 zůstanou schválení typu udělená podle předcházejících sérií změn tohoto předpisu, jichž se série změn 04 netýká, nadále v platnosti a smluvní strany, které uplatňují tento předpis, je musí nadále uznávat.

21.16.   Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nezamítnou udělit rozšíření pro schválení typu v případě vozidel nebo zařízení, jichž se série změn 04 netýká, udělená podle série změn 03 tohoto předpisu.

21.17.   Bez ohledu na ustanovení bodů 21.2, 21.4, 21.5, 21.13 a 21.15 mohou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, pro účely náhradních dílů nadále udělovat schválení podle série změn 01 tohoto předpisu pro zařízení pro nepřímý výhled třídy I až V pro použití na typech vozidel, které byly schváleny před 26. lednem 2006 podle série změn 01 předpisu č. 46, a v případě potřeby vydávat rozšíření těchto schválení.

---

(1)  Podle definice v úplném znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2). 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Podle definice v úplném znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2). 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Podle definice v úplném znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2). 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4)  Rozlišovací čísla smluvních stran Dohody z r. 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5)  Vnitřní zpětné zrcátko se nepožaduje, nemohou-li být splněny požadavky výhledu podle bodu 15.2.5.4.1. V takovém případě se požadují dvě vnější zpětná zrcátka, jedno na levé a druhé na pravé straně vozidla.

---

PŘÍLOHA 1

INFORMAČNÍ DOKUMENT PRO SCHVÁLENÍ TYPU ZAŘÍZENÍ PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo.

Předkládají-li se výkresy, musí být vypracovány ve vhodném měřítku na formátu A4 nebo musí být na tento formát složeny a musí být dostatečně podrobné.

Předkládají-li se fotografie, musí být dostatečně podrobné.

1.   Značka (obchodní název výrobce): ...

2.   Typ a obecný obchodní popis (popisy): ...

3.   Způsob označení typu, je-li na zařízení vyznačen: ...

4.   Kategorie vozidla, pro kterou je zařízení určeno: ...

5.   Název a adresa výrobce: ...

6.   Umístění a způsob připevnění značky schválení typu: ...

7.   Adresa (adresy) montážního závodu (montážních závodů): ...

8.   Zrcátka (uveďte pro každé zrcátko): ...

8.1.   Varianta: ...

8.2.   Výkres (výkresy) pro identifikaci zrcátka: ...

8.3.   Podrobnosti způsobu připevnění: ...

9.   Zařízení pro nepřímý výhled jiná než zrcátka: ...

9.1.   Typ a vlastnosti (např. úplný popis zařízení): ...

9.1.1.   V případě zařízení kamera-monitor: detekční vzdálenost (mm), kontrast, rozsah jasu, potlačení odlesku, zobrazení (černobílé/barevné), obnovovací frekvence obrazu, dosah jasu monitoru: ...

9.2.   Dostatečně podrobné výkresy pro identifikaci úplného zařízení včetně návodů k montáži; na výkrese musí být vyznačeno umístění značky schválení typu: ...

---

PŘÍLOHA 2

Informační dokument pro schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled

Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo.

Předkládají-li se výkresy, musí být vypracovány ve vhodném měřítku na formátu A4 nebo musí být na tento formát složeny a musí být dostatečně podrobné.

Předkládají-li se fotografie, musí být dostatečně podrobné.

OBECNĚ

1.   Značka (obchodní název výrobce): ...

2.   Typ a obecný obchodní popis (popisy): ...

3.   Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen: ...

4.   Umístění toho označení: ...

5.   Kategorie vozidla: ...

6.   Název a adresa výrobce: ...

7.   Adresa (adresy) montážního závodu (montážních závodů): ...

OBECNÉ KONSTRUKČNÍ VLASTNOSTI VOZIDLA

8.   Fotografie a/nebo výkres (výkresy) vozidla představujícího příslušný typ: ...

9.   Kabina řidiče (bezkapotová nebo kapotová) (1): ...

10.   Řízení: vlevo/vpravo (1) ...

10.1.   Vozidlo je vybaveno zařízením pro pravostranný/levostranný provoz (1) ...

11.   Rozsah (vnějších) rozměrů vozidla (celkově): ...

11.1.   Podvozek bez karoserie: ...

11.1.1.   Šířka (2): ...

11.1.1.1.   Maximální přípustná šířka: ...

11.1.1.2.   Minimální přípustná šířka: ...

11.2.   Podvozek s karoserií: ...

11.2.1.   Šířka (2) ...

12.   Karoserie

12.1.   Zařízení pro nepřímý výhled

12.1.1.   Zrcátka ...

12.1.1.1.   Výkres (výkresy) ukazující umístění zrcátka na vozidle: ...

12.1.1.2.   Detaily způsobu připevnění zrcátka na vozidle včetně konstrukční části vozidla, ke které je připevněno: ...

12.1.1.3.   Nepovinná zařízení, která mohou ovlivnit pole výhledu směrem dozadu: ...

12.1.1.4.   Stručný popis elektronických součástí seřizovacího mechanismu (jsou-li užity): ...

12.1.2.   Zařízení pro nepřímý výhled jiná než zrcátka: ...

12.1.2.1.   Dostatečně podrobné výkresy s návody k montáži: ...

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

(2)  „Celkovou šířkou“ vozidla se rozumí rozměr měřený podle bodu 6.2 normy ISO 612-1978. Nad rámec ustanovení uvedené normy se v případě měření šířky vozidel jiné kategorie než M1 neuvažují tato zařízení:

| a) | těsnicí zařízení pro celní účely a jejich ochrana; |
| --- | --- |

a)

těsnicí zařízení pro celní účely a jejich ochrana;

| b) | zařízení pro připoutání plachty a jejich ochrana; |
| --- | --- |

b)

zařízení pro připoutání plachty a jejich ochrana;

| c) | zařízení indikující poškození pneumatiky; |
| --- | --- |

c)

zařízení indikující poškození pneumatiky;

| d) | přečnívající pružné části systému proti rozstřiku; |
| --- | --- |

d)

přečnívající pružné části systému proti rozstřiku;

| e) | světelná zařízení; |
| --- | --- |

e)

světelná zařízení;

| f) | u autobusů: nástupní rampy v provozním stavu, zvedací plošiny a podobná zařízení v provozním stavu, pokud jejich rozměr nepřesahuje 10 mm od boku vozidla a dopředu nebo dozadu směřující rohy ramp jsou zaobleny poloměrem nejméně 5 mm; hrany musí být zaobleny poloměrem nejméně 2,5 mm; |
| --- | --- |

f)

u autobusů: nástupní rampy v provozním stavu, zvedací plošiny a podobná zařízení v provozním stavu, pokud jejich rozměr nepřesahuje 10 mm od boku vozidla a dopředu nebo dozadu směřující rohy ramp jsou zaobleny poloměrem nejméně 5 mm; hrany musí být zaobleny poloměrem nejméně 2,5 mm;

| g) | zařízení pro nepřímý výhled; |
| --- | --- |

g)

zařízení pro nepřímý výhled;

| h) | ukazatele tlaku v pneumatikách; |
| --- | --- |

h)

ukazatele tlaku v pneumatikách;

| i) | zasouvatelné schůdky; |
| --- | --- |

i)

zasouvatelné schůdky;

| j) | prohnutá část boků pneumatik bezprostředně nad bodem styku s vozovkou. |
| --- | --- |

j)

prohnutá část boků pneumatik bezprostředně nad bodem styku s vozovkou.

---

PŘÍLOHA 3

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| | Vydal: | Název správního orgánu
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Vydal:

Název správního orgánu

...

...

...

| ve věci (1) | : | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odejmutí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- | --- |

ve věci (1)

:

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odejmutí schválení

definitivního ukončení výroby

typu zařízení pro nepřímý výhled podle předpisu č. 46

Schválení č. ... Rozšíření č. ...

| 1. | Obchodní název nebo značka zařízení: ... |
| --- | --- |

1.

Obchodní název nebo značka zařízení: ...

| 2. | Název typu zařízení podle výrobce: ... |
| --- | --- |

2.

Název typu zařízení podle výrobce: ...

| 3. | Název a adresa výrobce: ... |
| --- | --- |

3.

Název a adresa výrobce: ...

| 4. | Případně název a adresa zástupce výrobce: ... |
| --- | --- |

4.

Případně název a adresa zástupce výrobce: ...

| 5. | Předloženo ke schválení dne: ... |
| --- | --- |

5.

Předloženo ke schválení dne: ...

| 6. | Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek: ... |
| --- | --- |

6.

Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek: ...

| 7. | Datum protokolu vydaného uvedenou zkušebnou: ... |
| --- | --- |

7.

Datum protokolu vydaného uvedenou zkušebnou: ...

| 8. | Číslo protokolu vydaného uvedenou zkušebnou: ... |
| --- | --- |

8.

Číslo protokolu vydaného uvedenou zkušebnou: ...

| 9. | Stručný popis ...
  Identifikace zařízení: zrcátko, kamera/monitor, jiné zařízení (1)

  Zařízení pro nepřímý výhled třídy I, II, III, IV, V, VI, S (1)

  Symbol , jak je uvedeno v bodě 6.1.3.1.1 tohoto předpisu: ano/ne (1) |
| --- | --- |

9.

Stručný popis ...

Identifikace zařízení: zrcátko, kamera/monitor, jiné zařízení (1)

Zařízení pro nepřímý výhled třídy I, II, III, IV, V, VI, S (1)

Symbol Image , jak je uvedeno v bodě 6.1.3.1.1 tohoto předpisu: ano/ne (1)

| 10. | Umístění značky schválení typu: ... |
| --- | --- |

10.

Umístění značky schválení typu: ...

| 11. | Důvod (důvody) (případného) rozšíření: ... |
| --- | --- |

11.

Důvod (důvody) (případného) rozšíření: ...

| 12. | Schválení uděleno/zamítnuto/rozšířeno/odejmuto (1): |
| --- | --- |

12.

Schválení uděleno/zamítnuto/rozšířeno/odejmuto (1):

| 13. | Místo: ... |
| --- | --- |

13.

Místo: ...

| 14. | Datum: ... |
| --- | --- |

14.

Datum: ...

| 15. | Podpis: ... |
| --- | --- |

15.

Podpis: ...

| 16. | K tomuto sdělení je přiložen seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který udělil schválení. Dokumenty lze obdržet na vyžádání. |
| --- | --- |

16.

K tomuto sdělení je přiložen seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který udělil schválení. Dokumenty lze obdržet na vyžádání.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 4

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| | Vydal: | Název správního orgánu
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Vydal:

Název správního orgánu

...

...

...

| ve věci (1) | : | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odejmutí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- | --- |

ve věci (1)

:

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odejmutí schválení

definitivního ukončení výroby

typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled podle předpisu č. 46

Číslo schválení: ... Rozšíření č.: ...

1.   Značka (obchodní název výrobce): ...

2.   Typ a obecný obchodní popis (popisy): ...

3.   Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen: ...

3.1.   Umístění tohoto označení: ...

4.   Kategorie vozidla: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (1)

5.   Název a adresa výrobce: ...

6.   Adresa (adresy) výrobního závodu (výrobních závodů): ...

7.   Doplňkové informace (jsou-li): viz dodatek

8.   Technická zkušebna odpovědná za provedení zkoušek: ...

9.   Datum zkušebního protokolu: ...

10.   Číslo zkušebního protokolu: ...

11.   Poznámky (jsou-li): viz dodatek

12.   Místo: ...

13.   Datum: ...

14.   Podpis: ...

15.   Je přiložen seznam informačních dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, které lze obdržet na požádání.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

Dodatek

Dodatek k formuláři sdělení o schválení typu č. ... týkající se schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro nepřímý výhled podle předpisu č. 46

| 1. | Obchodní název nebo značka zrcátek a doplňkových zařízení pro nepřímý výhled a číslo schválení typu konstrukční části: ... |
| --- | --- |

1.

Obchodní název nebo značka zrcátek a doplňkových zařízení pro nepřímý výhled a číslo schválení typu konstrukční části: ...

| 2. | Třída (třídy) zrcátek a zařízení pro nepřímý výhled (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1) |
| --- | --- |

2.

Třída (třídy) zrcátek a zařízení pro nepřímý výhled (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1)

| 3. | Rozšíření schválení typu vozidla zahrnující následující zařízení pro nepřímý výhled ... |
| --- | --- |

3.

Rozšíření schválení typu vozidla zahrnující následující zařízení pro nepřímý výhled ...

| 4. | Údaje k určení bodu „R“ místa sezení řidiče: ... |
| --- | --- |

4.

Údaje k určení bodu „R“ místa sezení řidiče: ...

| 5. | Maximální a minimální šířka karoserie, pro kterou bylo uděleno schválení typu pro zrcátko a pro zařízení pro nepřímý výhled (v případě provedení podvozek s kabinou podle bodu 15.2.2.3 tohoto předpisu) ... |
| --- | --- |

5.

Maximální a minimální šířka karoserie, pro kterou bylo uděleno schválení typu pro zrcátko a pro zařízení pro nepřímý výhled (v případě provedení podvozek s kabinou podle bodu 15.2.2.3 tohoto předpisu) ...

| 6. | K tomuto certifikátu jsou přiloženy následující dokumenty opatřené výše uvedeným číslem schválení typu: ...






  a) | výkresy znázorňující montáž zařízení pro nepřímý výhled; ... |
| --- | --- | --- |

6.

K tomuto certifikátu jsou přiloženy následující dokumenty opatřené výše uvedeným číslem schválení typu: ...

a)

výkresy znázorňující montáž zařízení pro nepřímý výhled; ...

| b) | výkresy a plány znázorňující místa montáže a vlastnosti části konstrukce, ke které jsou zařízení pro nepřímý výhled namontována. ... |
| --- | --- |

b)

výkresy a plány znázorňující místa montáže a vlastnosti části konstrukce, ke které jsou zařízení pro nepřímý výhled namontována. ...

| 7. | Poznámky (např. platnost pro pravostranný/levostranný provoz (1)): ... |
| --- | --- |

7.

Poznámky (např. platnost pro pravostranný/levostranný provoz (1)): ...

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 5

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU ZAŘÍZENÍ PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

(Viz bod 5.4 předpisu)

Výše uvedená značka schválení umístěná na zařízení pro nepřímý výhled udává, že se jedná o zpětné zrcátko třídy II, které bylo schváleno v Nizozemsku (E 4) podle předpisu č. 46 a pod schvalovacím číslem 042439. První dvě číslice čísla schválení udávají, že při udělení schválení již předpis č. 46 obsahoval sérii změn 04.

Poznámka: Číslo schválení a doplňkový symbol jsou umístěny v blízkosti kružnice a buď nad, nebo pod písmenem „E“ nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení jsou na stejné straně písmene „E“ a musí směřovat stejným směrem. Doplňkový symbol je umístěn přímo proti číslu schválení. U čísla schválení je třeba se vyhnout používání římských číslic, aby se předešlo možnosti záměny s jinými symboly.

---

PŘÍLOHA 6

ZKUŠEBNÍ METODA STANOVENÍ ODRAZIVOSTI

1.   DEFINICE

1.1.   Standardní osvětlovací zdroj CIE A (1): kolorimetrický osvětlovací zdroj představující černé těleso při T68 = 2 855,6 K.

1.1.2.   Standardní zdroj CIE A (1): plynem plněná žárovka s wolframovým vláknem s ekvivalentní barevnou teplotou T68 = 2 855,6 K.

1.1.3.   Standardní kolorimetrický pozorovací přístroj CIE 1931 (1): přijímač záření, jehož kolorimetrické charakteristiky odpovídají hodnotám spektrálních trichromatických složek Formula, Formula, Formula (viz tabulka).

1.1.4.   Spektrální trichromatické složky CIE (1): trichromatické hodnoty spektrálních složek izoenergetického spektra v systému CIE (XYZ).

1.1.5.   Fotopické vidění (1): vidění normálním okem, je-li přizpůsobeno hladinám jasu nejméně několika cd/m2.

2.   PŘÍSTROJ

2.1.   Obecně

Přístroj se skládá ze zdroje světla, držáku zkoušeného vzorku, přijímače s fotosnímačem a indikátorem (viz obrázek 1) a z prostředků k potlačení účinku vnějšího světla.

Přijímač může obsahovat Ulbrichtovu kouli usnadňující měření odrazivosti nerovinných (vypuklých) zrcátek (viz obrázek 2).

2.2.   Spektrální charakteristiky světelného zdroje a přijímače

Světelným zdrojem je standardní zdroj CIE A spojený s optickým systémem zajišťujícím téměř rovnoběžný svazek světelných paprsků. K udržování stálého napětí na žárovce za provozu přístroje se doporučuje použít stabilizátor napětí.

Přijímač musí obsahovat fotosnímač se spektrální odezvou úměrnou fotopické světelné účinnosti standardního kolorimetrického pozorovacího přístroje CIE (1931) (viz tabulka). Lze použít též jinou kombinaci osvětlovacího zdroje s filtrem a přijímačem, která poskytuje celkově rovnocenné výsledky jako standardní osvětlovací zdroj CIE A a fotopické vidění. Používá-li se v přijímači Ulbrichtova koule, musí být vnitřní povrch koule opatřen povlakem matné (difuzní) spektrálně neselektivní bílé barvy.

2.3.   Geometrické podmínky

Svazek dopadajících světelných paprsků musí svírat s kolmicí na zkoušený povrch pokud možno úhel (θ) 0,44 ± 0,09 rad (neboli 25 ± 5°) a nesmí překročit horní mezní hodnotu (tj. 0,53 rad neboli 30°). Osa přijímače musí s touto kolmicí svírat úhel (θ) rovnající se úhlu dopadajícího svazku světelných paprsků (viz obrázek 1). Svazek dopadajících světelných paprsků musí mít při dopadu na zkušební povrch průměr nejméně 13 mm (0,5 palce). Odražený svazek paprsků nesmí být širší než citlivá plocha fotosnímače, nesmí pokrývat méně než 50 % této plochy a musí pokud možno pokrývat stejnou část plochy jako svazek paprsků použitý při kalibraci přístroje.

Používá-li se v přijímači Ulbrichtova koule, musí být její průměr nejméně 127 mm (5 palců). Otvory ve stěně koule pro vzorek a dopadající svazek paprsků musí být dostatečně velké, aby umožňovaly plný průchod dopadajícího i odraženého svazku paprsků. Fotosnímač musí být umístěn tak, aby přímo nezachycoval světlo dopadajícího ani odraženého svazku paprsků.

2.4.   Elektrické charakteristiky soustavy fotosnímač-indikátor

Výstup fotosnímače udávaný indikátorem musí být lineární funkcí svítivosti na fotocitlivé ploše. Musí být zajištěny prostředky (elektrické a/nebo optické) k usnadnění nulovacího a kalibračního seřizování. Tyto prostředky nesmí ovlivnit linearitu nebo spektrální charakteristiky přístroje. Přesnost soustavy přijímač-indikátor musí být v rozmezí ± 2 % plného rozsahu nebo ± 10 % měřené hodnoty, podle toho, která hodnota je menší.

2.5.   Držák vzorku

Tento mechanismus musí umožňovat umístění zkušebního vzorku tak, aby se osy ramene zdroje a přijímače protínaly na odrazném povrchu. Tento odrazný povrch může být uvnitř vzorku zrcátka nebo na některé z jeho stran podle toho, zda jde o typ zrcátka s prvním povrchem, druhým povrchem nebo o hranolové zrcátko sklopného typu.

3.   POSTUP

3.1.   Metoda přímé kalibrace

U metody přímé kalibrace se jako porovnávací etalon užívá vzduch. Tato metoda se používá u přístrojů konstruovaných tak, že dovolují kalibraci v rozsahu 100 % stupnice zapojením přijímače přímo do osy světelného zdroje (viz obrázek 1).

V některých případech může být žádoucí (např. při měření povrchů s malou odrazivostí) používat při této metodě mezilehlý kalibrační bod (v rozmezí od 0 % do 100 % rozsahu stupnice). V těchto případech je zapotřebí zařadit do optické dráhy neutrální filtr se známou prostupností a seřizovat kalibrační systém, dokud měřič neukazuje procento prostupnosti neutrálního filtru. Před zahájením měření odrazivosti se tento filtr vyjme.

3.2.   Metoda nepřímé kalibrace

Metoda nepřímé kalibrace se používá u přístrojů s pevnou geometrií zdroje a přijímače. Je zapotřebí vhodně kalibrovaný a udržovaný etalon odrazivosti. Tímto porovnávacím etalonem má být pokud možno rovinné zrcátko s hodnotou odrazivosti co nejbližší zkoušeným vzorkům.

3.3.   Měření rovinných zrcátek

Odrazivost vzorků rovinných zrcátek lze měřit na přístrojích, u nichž se používá přímá nebo nepřímá metoda kalibrace. Hodnota odrazivosti se přímo odečte na stupnici indikátoru.

3.4.   Měření nerovinných (vypuklých) zrcátek

Měření odrazivosti nerovinných (vypuklých) zrcátek vyžaduje použití přístrojů s Ulbrichtovou koulí v přijímači (viz obrázek 2). Ukazuje-li indikátor přístroje u etalonového zrcátka s odrazivostí E % počet dílků ne, pak u zrcátka s neznámou odrazivostí bude počet dílků nx odpovídat odrazivosti X % podle vzorce:

Formula

Obrázek 1

Zobecněné schéma reflektometru se znázorněním seřízení pro dvě kalibrační metody

Obrázek 2

Zobecněné schéma reflektometru s Ulbrichtovou koulí v přijímači

4.   TRICHROMATICKÉ HODNOTY SPEKTRÁLNÍCH SLOŽEK STANDARDNÍHO KOLORIMETRICKÉHO POZOROVACÍHO PŘÍSTROJE CIE 1931 (2)

Tato tabulka byla převzata z publikace CIE 50 (45) (1970)

| λ
  nm | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,001 4 | 0,000 0 | 0,006 5 |
| 390 | 0,004 2 | 0,000 1 | 0,020 1 |
| 400 | 0,014 3 | 0,000 4 | 0,067 9 |
| 410 | 0,043 5 | 0,001 2 | 0,207 4 |
| 420 | 0,134 4 | 0,004 0 | 0,645 6 |
| 430 | 0,283 9 | 0,011 6 | 1,385 6 |
| 440 | 0,348 3 | 0,023 0 | 1,747 1 |
| 450 | 0,336 2 | 0,038 0 | 1,772 1 |
| 460 | 0,290 8 | 0,060 0 | 1,669 2 |
| 470 | 0,195 4 | 0,091 0 | 1,287 6 |
| 480 | 0,095 6 | 0,139 0 | 0,813 0 |
| 490 | 0,032 0 | 0,208 0 | 0,465 2 |
| 500 | 0,004 9 | 0,323 0 | 0,272 0 |
| 510 | 0,009 3 | 0,503 0 | 0,158 2 |
| 520 | 0,063 3 | 0,710 0 | 0,078 2 |
| 530 | 0,165 5 | 0,862 0 | 0,042 2 |
| 540 | 0,290 4 | 0,954 0 | 0,020 3 |
| 550 | 0,433 4 | 0,995 0 | 0,008 7 |
| 560 | 0,594 5 | 0,995 0 | 0,003 9 |
| 570 | 0,762 1 | 0,952 0 | 0,002 1 |
| 580 | 0,916 3 | 0,870 0 | 0,001 7 |
| 590 | 1,026 3 | 0,757 0 | 0,001 1 |
| 500 | 1,062 2 | 0,631 0 | 0,000 3 |
| 610 | 1,002 6 | 0,503 0 | 0,000 3 |
| 620 | 0,854 4 | 0,381 0 | 0,000 2 |
| 630 | 0,642 4 | 0,265 0 | 0,000 0 |
| 640 | 0,447 9 | 0,175 0 | 0,000 0 |
| 650 | 0,283 5 | 0,107 0 | 0,000 0 |
| 660 | 0,164 9 | 0,061 0 | 0,000 0 |
| 670 | 0,087 4 | 0,032 0 | 0,000 0 |
| 680 | 0,046 8 | 0,017 0 | 0,000 0 |
| 690 | 0,022 7 | 0,008 2 | 0,000 0 |
| 700 | 0,011 4 | 0,004 1 | 0,000 0 |
| 710 | 0,005 8 | 0,002 1 | 0,000 0 |
| 720 | 0,002 9 | 0,001 0 | 0,000 0 |
| 730 | 0,001 4 | 0,000 5 | 0,000 0 |
| 740 | 0,000 7 | 0,000 2 (3) | 0,000 0 |
| 750 | 0,000 3 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 760 | 0,000 2 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 770 | 0,000 1 | 0,000 0 | 0,000 0 |
| 780 | 0,000 0 | 0,000 0 | 0,000 0 |

λ

nm

Formula

Formula

Formula

380

0,001 4

0,000 0

0,006 5

390

0,004 2

0,000 1

0,020 1

400

0,014 3

0,000 4

0,067 9

410

0,043 5

0,001 2

0,207 4

420

0,134 4

0,004 0

0,645 6

430

0,283 9

0,011 6

1,385 6

440

0,348 3

0,023 0

1,747 1

450

0,336 2

0,038 0

1,772 1

460

0,290 8

0,060 0

1,669 2

470

0,195 4

0,091 0

1,287 6

480

0,095 6

0,139 0

0,813 0

490

0,032 0

0,208 0

0,465 2

500

0,004 9

0,323 0

0,272 0

510

0,009 3

0,503 0

0,158 2

520

0,063 3

0,710 0

0,078 2

530

0,165 5

0,862 0

0,042 2

540

0,290 4

0,954 0

0,020 3

550

0,433 4

0,995 0

0,008 7

560

0,594 5

0,995 0

0,003 9

570

0,762 1

0,952 0

0,002 1

580

0,916 3

0,870 0

0,001 7

590

1,026 3

0,757 0

0,001 1

500

1,062 2

0,631 0

0,000 3

610

1,002 6

0,503 0

0,000 3

620

0,854 4

0,381 0

0,000 2

630

0,642 4

0,265 0

0,000 0

640

0,447 9

0,175 0

0,000 0

650

0,283 5

0,107 0

0,000 0

660

0,164 9

0,061 0

0,000 0

670

0,087 4

0,032 0

0,000 0

680

0,046 8

0,017 0

0,000 0

690

0,022 7

0,008 2

0,000 0

700

0,011 4

0,004 1

0,000 0

710

0,005 8

0,002 1

0,000 0

720

0,002 9

0,001 0

0,000 0

730

0,001 4

0,000 5

0,000 0

740

0,000 7

0,000 2 (3)

0,000 0

750

0,000 3

0,000 1

0,000 0

760

0,000 2

0,000 1

0,000 0

770

0,000 1

0,000 0

0,000 0

780

0,000 0

0,000 0

0,000 0

Vysvětlující vyobrazení

Příklad zařízení na měření odrazivosti sférických zrcátek

---

(1)  Definice jsou převzaty z publikace CIE 50 (45), Mezinárodní elektronický slovník, skupina 45: Osvětlování.

(2)  Zkrácená tabulka. Hodnoty Formula jsou zaokrouhleny na čtyři desetinná místa.

(3)  Změněno v r. 1966 (ze 3 na 2).

---

PŘÍLOHA 7

POSTUP STANOVENÍ POLOMĚRU KŘIVOSTI „r“ ODRAZNÉHO POVRCHU ZRCÁTKA

1.   MĚŘENÍ

1.1.   Měřicí zařízení

Použije se „sférometr“ podobný zařízení znázorněnému na obrázku 1 v této příloze, na kterém jsou uvedeny vzdálenosti mezi vyhledávacím hrotem měřicího přístroje a pevnými rameny zkušební tyčky.

1.2.   Měřicí body

1.2.1.   Hlavní poloměry křivosti se měří ve třech bodech ležících co nejblíže polohám v jedné třetině, polovině a dvou třetinách vzdálenosti na oblouku odrazného povrchu procházejícím středem tohoto povrchu a rovnoběžném s úsečkou b nebo na oblouku procházejícím středem odrazného povrchu, který je k úsečce b kolmý, je-li tento oblouk delší.

1.2.2.   Není-li vzhledem k rozměrům odrazného povrchu možné dosáhnout měření ve směrech definovaných v bodě 2.1.1.6 tohoto předpisu, mohou technické zkušebny odpovědné za zkoušky provést měření ve zmíněném bodu ve dvou kolmých směrech co nejbližších výše předepsaným směrům.

2.   VÝPOČET POLOMĚRU KŘIVOSTI „r“

Poloměr „r“ vyjádřený v mm se vypočte podle vzorce:

Formula

kde:

| rp1 | = | poloměr křivosti v prvním měřicím bodu, |
| --- | --- | --- |
| rp2 | = | poloměr křivosti v druhém měřicím bodu, |
| rp3 | = | poloměr křivosti v třetím měřicím bodu. |

rp1

=

poloměr křivosti v prvním měřicím bodu,

rp2

=

poloměr křivosti v druhém měřicím bodu,

rp3

=

poloměr křivosti v třetím měřicím bodu.

Obrázek 1

Sférometr

---

PŘÍLOHA 8

POSTUP STANOVENÍ BODU „H“ A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU PRO MÍSTA K SEZENÍ V MOTOROVÝCH VOZIDLECH (1)

---

(1)  Postup je popsán v příloze 1 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

Dodatek 1

Popis trojrozměrného zařízení pro stanovení bodu „H“ (zařízení 3DH) (1)

---

(1)  Postup je popsán v příloze 1 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

Dodatek 2

Třírozměrná vztažná soustava (1)

---

(1)  Postup je popsán v příloze 1 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

Dodatek 3

Vztažné údaje týkající se míst k sezení (1)

---

(1)  Postup je popsán v příloze 1 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PŘÍLOHA 9

(vyhrazeno)

---

PŘÍLOHA 10

VÝPOČET DETEKČNÍ VZDÁLENOSTI

1.   ZAŘÍZENÍ KAMERA-MONITOR PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

1.1.   Určení nejmenšího rozlišitelného detailu

Nejmenší rozlišitelný detail pouhého oka se určí standardními oftalmologickými zkouškami, jako je zkouška pomocí Landoltova písmene C nebo zkouška rozlišování orientace trojúhelníků (Triangle Orientation Discrimination, TOD). Nejmenší rozlišitelný detail ve středu systému výhledu lze určit zkouškou pomocí Landoltova písmene C nebo zkouškou rozlišování orientace trojúhelníků. Ve zbývající oblasti výhledu lze nejmenší rozlišitelný detail odhadnout ze středově určeného nejmenšího rozlišitelného detailu a místní deformace zobrazení. V případě digitální kamery je nejmenší rozlišitelný detail v daném umístění stupně pixelu (na monitoru) inverzní k prostorovému úhlu pixelu.

1.1.1.   Zkouška pomocí Landoltova písmene C

Při zkoušce pomocí Landoltova písmene C jsou symboly posuzovány subjektem provádějícím zkoušku. Podle této zkoušky je nejmenší rozlišitelný detail definován jako vizuální úhel mezery v Landoltově písmeni C při prahovém rozměru a vyjadřuje se v úhlových minutách. Prahový rozměr odpovídá rozměru, ve kterém subjekt vyhodnotí orientaci správně v 75 % pokusů. Nejmenší rozlišitelný detail se určuje zkouškou se zapojením pozorovatele. Před kameru se umístí zkušební diagram obsahující zkušební symboly a pozorovatel posuzuje orientaci zkušebních symbolů na monitoru. Nejmenší rozlišitelný detail ωc (v úhlových minutách) se vypočte z prahového rozměru mezery zkušebního symbolu d (m) a vzdálenosti mezi zkušebním obrazcem a kamerou D (m) podle tohoto vzorce:

Formula

1.1.2.   Zkouška rozlišování orientace trojúhelníků

Zkoušku pomocí Landoltova písmene C lze použít ke stanovení nejmenšího rozlišitelného detailu systému kamera-monitor. Pro snímací systém je však výhodnější použít metodu rozlišování orientace trojúhelníků, která je podobná metodě pomocí Landoltova písmene C, avšak zahrnuje zkoušku obrazců s rovnostrannými trojúhelníky. Metodu rozlišování orientace trojúhelníku podrobně popsal Piet Bijl a J. Mathieu Valeton (1999), kteří vypracovali praktické pokyny, jak provádět měření rozlišování orientace trojúhelníků. V rámci této metody jsou zkušební trojúhelníkové obrazce (viz obrázek 1) prohlíženy přes zkoušený systém výhledu. Každý trojúhelník může být orientován jedním ze čtyř možných způsobů (vrchol nahoře, vlevo, vpravo nebo dole) a pozorovatel určuje/odhaduje orientaci jednotlivých trojúhelníků. Pokud je tento postup opakován u mnoha (náhodně orientovaných) trojúhelníků různých velikostí, lze určit zlomek správných odpovědí (viz obrázek 2), který narůstá s rozměrem zkušebního obrazce. Práh je definován jako bod, ve kterém zlomek správných odpovědí překročí hodnotu 0,75 a může být stanoven proložením křivky naměřenými daty (viz P. Bijl a J. M. Valeton, 1999). Kritické vnímání je dosaženo, pokud průměr kritického objektu činí dvojnásobek šířky trojúhelníku při prahovém rozměru. Nejmenší rozlišitelný detail (ωc) je roven 0,25 násobku šířky trojúhelníku při prahovém rozměru. To znamená, že ze šířky prahového trojúhelníku w (m) a vzdálenosti mezi zkušebním obrazcem a kamerou D (m) se nejmenší rozlišitelný detail ωc (úhlové minuty) vypočítá takto:

Formula

Obrázek 1

Zkušební trojúhelníkové obrazce používané při metodě rozlišování orientace trojúhelníků

Obrázek 2

Typický vztah mezi rozměrem trojúhelníků a zlomkem správných odpovědí

1.2.   Určení kritické vzdálenosti pohledu na monitor

Pro monitor s určitými rozměry a vlastnostmi lze vypočítat vzdálenost od monitoru, při níž je detekční vzdálenost závislá pouze na vlastnostech kamery. Kritická vzdálenost pohledu rmcrit je definována jako vzdálenost, při které je nejmenší rozlišitelný detail zobrazený na monitoru v rozsahu 1 úhlové minuty, měřeno od oka (práh ostrosti standardního pozorovatele).

Formula

kde:

| rmcrit | : | kritická vzdálenost pohledu na monitor (m) |
| --- | --- | --- |
| δ | : | rozměr nejmenšího rozlišitelného detailu na monitoru (m) |

rmcrit

:

kritická vzdálenost pohledu na monitor (m)

δ

:

rozměr nejmenšího rozlišitelného detailu na monitoru (m)

1.3.   Určení detekční vzdálenosti

1.3.1.   Maximální detekční vzdálenost, která je menší než kritická vzdálenost pohledu: je-li vzdálenost očí pozorovatele od monitoru v důsledku instalace menší než kritická vzdálenost pohledu, je maximální dosažitelná detekční vzdálenost určena takto:

Formula

kde:

| rdclose | : | detekční vzdálenost (m) |
| --- | --- | --- |
| D0 | : | průměr kritického objektu (m) podle bodu 2.1.2.6 tohoto předpisu; při výpočtu rdclose pro zařízení třídy V a VI se použije reprezentativní hodnota 0,30 m |
| f | : | součinitel zvýšení rozlišovacího prahu, který je roven 8 |
| ωc | : | nejmenší rozlišitelný detail (úhlové minuty) |

rdclose

:

detekční vzdálenost (m)

D0

:

průměr kritického objektu (m) podle bodu 2.1.2.6 tohoto předpisu; při výpočtu rdclose pro zařízení třídy V a VI se použije reprezentativní hodnota 0,30 m

f

:

součinitel zvýšení rozlišovacího prahu, který je roven 8

ωc

:

nejmenší rozlišitelný detail (úhlové minuty)

1.3.2.   Detekční vzdálenost, která je větší než kritická vzdálenost pohledu; je-li vzdálenost očí pozorovatele od monitoru v důsledku montáže větší než kritická vzdálenost pohledu, je největší dosažitelná detekční vzdálenost určena takto:

Formula (m)

kde:

| rdfar | : | detekční vzdálenost pro vzdálenosti větší než kritická vzdálenost pohledu |
| --- | --- | --- |
| rdclose | : | detekční vzdálenost pro vzdálenosti menší než kritická vzdálenost pohledu (m) |
| rm | : | vzdálenost pohledu, tj. vzdálenost očí pozorovatele od monitoru (m) |
| rmcrit | : | kritická vzdálenost pohledu (m) |

rdfar

:

detekční vzdálenost pro vzdálenosti větší než kritická vzdálenost pohledu

rdclose

:

detekční vzdálenost pro vzdálenosti menší než kritická vzdálenost pohledu (m)

rm

:

vzdálenost pohledu, tj. vzdálenost očí pozorovatele od monitoru (m)

rmcrit

:

kritická vzdálenost pohledu (m)

2.   DALŠÍ FUNKČNÍ POŽADAVKY

Na základě montážních podmínek se stanoví, zda celé zařízení vyhovuje funkčním požadavkům uvedeným v bodě 6.2.2 tohoto předpisu, zejména požadavkům na potlačení odlesku a na maximální a minimální jas monitoru. Musí se také stanovit úroveň potlačení odlesku a úhel, pod kterým může sluneční světlo dopadat na monitor, a oba údaje se musí porovnat s odpovídajícími výsledky měření systému. To může být provedeno buď na základě modelu vytvořeného pomocí CAD pro stanovení úhlů světla pro zařízení namontované na daném vozidle, nebo provedením odpovídajících měření na daném vozidle podle bodu 6.2.2.2 tohoto předpisu.

---

PŘÍLOHA 11

STANOVENÍ ROZMĚRU ZOBRAZENÉHO OBJEKTU

1.   ZAŘÍZENÍ KAMERA-MONITOR PRO NEPŘÍMÝ VÝHLED

1.1.   Obecně

Při stanovení rozměru zobrazeného objektu se zohledňuje, zda se objeví, či neobjeví skvrna. To má dopad na obraz monitoru a důsledkem je zaclonění pole výhledu, a tudíž i objektu. Dochází k následné diferenciaci:

1.2.   Případ A: Skvrna se objeví

1.2.1.   Krok 1: Za podmínek popsaných v bodě 6.2.2.2.1.2 tohoto předpisu změřte šířku (s) vertikální tyče zobrazené na monitoru např. měřicím mikroskopem.

1.2.2.   Krok 2: Objekt umístěte ve stanovené vzdálenosti od kamery. Změřte šířku zobrazeného objektu na monitoru (b) v situaci bez vlivu skutečného slunečního světla např. měřicím mikroskopem.

1.2.3.   Krok 3: Vypočtěte zbytkovou šířku objektu (α) podle této rovnice:

Formula

kde:

| α | : | zbytková šířka zobrazeného objektu na monitoru (se skvrnou) (úhlové minuty) |
| --- | --- | --- |
| b | : | šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (mm) |
| s | : | šířka skvrny (mm) |
| r | : | vzdálenost pohledu (mm) |

α

:

zbytková šířka zobrazeného objektu na monitoru (se skvrnou) (úhlové minuty)

b

:

šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (mm)

s

:

šířka skvrny (mm)

r

:

vzdálenost pohledu (mm)

1.3.   Případ B: Skvrna se neobjeví

1.3.1.   Krok 1: Objekt umístěte ve stanovené vzdálenosti od kamery. Změřte šířku zobrazeného objektu na monitoru (b) v situaci bez vlivu skutečného slunečního světla např. měřicím mikroskopem.

1.3.2.   Krok 2: Vypočtěte šířku objektu (α) podle této rovnice:

Formula

kde:

| α | : | šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (úhlové minuty) |
| --- | --- | --- |
| b | : | šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (mm) |
| r | : | vzdálenost pohledu (mm) |

α

:

šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (úhlové minuty)

b

:

šířka zobrazeného objektu na monitoru (bez skvrny) (mm)

r

:

vzdálenost pohledu (mm)

1.4.   Údaje obsažené v návodu k použití

V návodu k použití zařízení kamera-monitor tříd V a VI je obsažena tabulka s uvedením minimální a maximální montážní výšky kamery nad vozovkou za podmínek různých vzdáleností pohledu. Kamera musí být namontována v rozsahu použitelných výšek. Vzdálenosti pohledu se volí podle zvažovaného kontextu použití. Následující tabulka slouží jako příklad.

| Vzdálenost pohledu | 0,5 m | 1,0 m | 1,5 m | 2,0 m | 2,5 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimální montážní výška | Bod 1.4.1 | Bod 1.4.1 | Bod 1.4.1 | Bod 1.4.1 | Bod 1.4.1 |
| Maximální montážní výška | Bod 1.4.2 | Bod 1.4.2 | Bod 1.4.2 | Bod 1.4.2 | Bod 1.2.2 |

Vzdálenost pohledu

0,5 m

1,0 m

1,5 m

2,0 m

2,5 m

Minimální montážní výška

Bod 1.4.1

Bod 1.4.1

Bod 1.4.1

Bod 1.4.1

Bod 1.4.1

Maximální montážní výška

Bod 1.4.2

Bod 1.4.2

Bod 1.4.2

Bod 1.4.2

Bod 1.2.2

1.4.1.   Hodnota minimální montážní výšky je stejná pro všechny vzdálenosti pohledu, neboť je na vzdálenosti pohledu nezávislá. Je dána rozměry pole výhledu a pole výhledu kamery. Při stanovení minimální montážní výšky postupujte podle dále uvedených kroků.

1.4.1.1.   Krok 1: Nakreslete zvažované pole výhledu na vozovku.

1.4.1.2.   Krok 2: Kameru umístěte nad pole výhledu tak, aby zobrazovala pole výhledu. Boční poloha musí být v souladu se zvažovanou montážní výškou na vozidle.

1.4.1.3.   Krok 3: Změňte výšku kamery nad vozovkou tak, aby pole výhledu zobrazené na monitoru pokrývalo oblast nejméně tak velkou, jako je pole výhledu. Kromě toho by zobrazené pole výhledu mělo pokrývat celou obrazovku monitoru.

1.4.1.4.   Krok 4: Změřte výšku mezi kamerou a vozovkou, což je minimální montážní výška. Výslednou hodnotu zaznamenejte.

1.4.2.   Hodnota maximální montážní výšky se pro různé vzdálenosti pohledu liší, neboť rozměr zobrazeného objektu se mění s montážní výškou. Při stanovení maximální montážní výšky postupujte podle dále uvedených kroků.

1.4.2.1.   Krok 1: Stanovte minimální šířku bmin kritického objektu zobrazeného na monitoru pro každou vzdálenost pohledu.

Formula

kde:

| r | : | vzdálenost pohledu (mm) |
| --- | --- | --- |
| bmin | : | minimální šířka kritického objektu zobrazeného na monitoru (mm) |

r

:

vzdálenost pohledu (mm)

bmin

:

minimální šířka kritického objektu zobrazeného na monitoru (mm)

1.4.2.2.   Krok 2: Umístěte kritický objekt do zvažovaného nakresleného pole výhledu v poloze, ve které je vzdálenost mezi kritickým objektem a kamerou největší. Podmínky osvětlení musí být takové, aby byl kritický objekt zřetelně viditelný na monitoru.

1.4.2.3.   Krok 3: Zvolte první hodnotu z možných vzdáleností pohledu.

1.4.2.4.   Krok 4: Změňte výšku kamery nad vozovkou tak, aby se zbytková šířka B objektu zobrazeného na monitoru rovnala minimální šířce stanovené pro tuto vzdálenost pohledu.

Formula

kde:

| B | : | zbytková šířka objektu zobrazeného na monitoru („b“ v případech bez skvrny a „b – s“ v případech se skvrnou) (mm) (viz bod 1.1 Obecně) |
| --- | --- | --- |

B

:

zbytková šířka objektu zobrazeného na monitoru („b“ v případech bez skvrny a „b – s“ v případech se skvrnou) (mm) (viz bod 1.1 Obecně)

1.4.2.5.   Krok 5: Změřte výšku mezi kamerou a vozovkou, což je maximální montážní výška stanovená pro danou vzdálenost pohledu. Výslednou hodnotu zaznamenejte.

1.4.2.6.   Krok 6: Zopakujte kroky 4 a 5 pro ostatní vzdálenosti pohledu.

---