# Europeiska unionens L 246/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 246 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången21 augusti 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 246

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången21 augusti 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 av den 20 augusti 2014 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 905/2014 av den 20 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/535/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2013 om statligt stöd SA.33229 (2012/C) – (f.d. 2011/N) – Omstrukturering av NLB – Slovenien som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Nova Ljubljanska banka d.d.
  [delgivet med nr C(2013) 9632]

   (
  1
  ) | 28 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 av den 20 augusti 2014 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 905/2014 av den 20 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

BESLUT

2014/535/EU

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2013 om statligt stöd SA.33229 (2012/C) – (f.d. 2011/N) – Omstrukturering av NLB – Slovenien som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Nova Ljubljanska banka d.d.
  [delgivet med nr C(2013) 9632]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 9632]

1

28

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 229, 31.7.2014 ) | 59 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina ( EUT L 229, 31.7.2014 )

( EUT L 229, 31.7.2014 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 904/2014

av den 20 augusti 2014

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 29 november 2013 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen publicerade ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 29 november 2013 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen publicerade ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

| (2) | Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen) beträffande gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) genom ett meddelande som publicerades i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen) beträffande gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) genom ett meddelande som publicerades i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

| (3) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som inlämnades den 16 oktober 2013 av Ajinomoto Foods Europe SAS (den klagande), den enda producenten av mononatriumglutamat i unionen, som står för 100 % av unionens totala produktion av mononatriumglutamat. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna vilka ansågs vara tillräckliga för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som inlämnades den 16 oktober 2013 av Ajinomoto Foods Europe SAS (den klagande), den enda producenten av mononatriumglutamat i unionen, som står för 100 % av unionens totala produktion av mononatriumglutamat. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna vilka ansågs vara tillräckliga för att motivera att en undersökning inleddes.

1.2   Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom rådde kommissionen officiellt den klagande, de kända exporterande producenterna och de indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare att uppmärksamma inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom rådde kommissionen officiellt den klagande, de kända exporterande producenterna och de indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare att uppmärksamma inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (5) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel.

| (6) | De berörda parterna gavs även möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs även möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

a)   Stickprov

| (7) | På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som deltog i undersökningen samt för att det skulle vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat att begränsa antalet exporterande tillverkare och icke-närstående importörer som skulle undersökas till ett rimligt antal, genom att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen välja ut ett urval (detta kallas även stickprovsförfarande). |
| --- | --- |

(7)

På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som deltog i undersökningen samt för att det skulle vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat att begränsa antalet exporterande tillverkare och icke-närstående importörer som skulle undersökas till ett rimligt antal, genom att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen välja ut ett urval (detta kallas även stickprovsförfarande).

1.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (8) | För att besluta om huruvida stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att besluta om huruvida stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Fjorton icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen och importörernas geografiska belägenhet inom unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(9)

Fjorton icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen och importörernas geografiska belägenhet inom unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Inga synpunkter lämnades.

| (10) | Endast ett av de tre företag som valdes ut samarbetade därefter genom att lämna in svar på ett frågeformulär. |
| --- | --- |

(10)

Endast ett av de tre företag som valdes ut samarbetade därefter genom att lämna in svar på ett frågeformulär.

2.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien.

| (11) | För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indonesien att ge sig till känna till kommissionen och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indonesien att ge sig till känna till kommissionen och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Med beaktande av det lilla antalet exporterande tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes. |
| --- | --- |

(12)

Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Med beaktande av det lilla antalet exporterande tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes.

b)   Svar på frågeformuläret och samarbete

| (13) | Kommissionen skickade frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de fyra exporterande tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet samt till 33 identifierade användare i unionen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen skickade frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de fyra exporterande tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet samt till 33 identifierade användare i unionen.

| (14) | Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en av de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet, från en handlare, från tre av fyra kända exporterande tillverkare och från fem användare. |
| --- | --- |

(14)

Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en av de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet, från en handlare, från tre av fyra kända exporterande tillverkare och från fem användare.

| (15) | Undersökningen visade att den exporterande tillverkare som inte samarbetade var närstående en annan exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som samarbetade genom att lämna in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen visade att den exporterande tillverkare som inte samarbetade var närstående en annan exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som samarbetade genom att lämna in svar på frågeformuläret.

| (16) | Den samarbetande exporterande tillverkare som nämns i skäl 15 hävdade att denne inte skulle anses vara närstående den exporterande tillverkare som inte samarbetade, eftersom inget av företagen hade något inflytande över beslutsfattandet på det andra företaget. Vidare hävdade den samarbetande exporterande tillverkaren att denne inte kunde tvinga den tillverkare som inte samarbetade att besvara frågeformuläret. Vid undersökningen konstaterades att båda företagen ägdes av samma aktieägare. Därför ansågs de vara närstående i den mening som avses i artikel 143.1 d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (nedan kallad tullkodexen) (4). |
| --- | --- |

(16)

Den samarbetande exporterande tillverkare som nämns i skäl 15 hävdade att denne inte skulle anses vara närstående den exporterande tillverkare som inte samarbetade, eftersom inget av företagen hade något inflytande över beslutsfattandet på det andra företaget. Vidare hävdade den samarbetande exporterande tillverkaren att denne inte kunde tvinga den tillverkare som inte samarbetade att besvara frågeformuläret. Vid undersökningen konstaterades att båda företagen ägdes av samma aktieägare. Därför ansågs de vara närstående i den mening som avses i artikel 143.1 d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (nedan kallad tullkodexen) (4).

| (17) | En tredje samarbetande exporterande tillverkare hävdade att det fanns en annan tillverkare av den berörda produkten i Indonesien, som var en del av den koncern som nämns i skäl 16 men som inte gav sig till känna. Även om en sådan tillverkare existerar hittades vid undersökningen inga bevis, på grundval av data från Eurostat och andra tillgängliga källor, på att denna tillverkare exporterade till unionen under den aktuella perioden. Därför uppmanades inte detta företag att ge sig till känna eller lämna de uppgifter som efterfrågades i de frågeformulär som var avsedda för exporterande tillverkare. Vidare fastställdes, i enlighet med vad som anges i skäl 48, en övrig antidumpningstull för alla tillverkare i det berörda landet som inte samarbetade. Denna övriga tull är baserad på artikel 18 i grundförordningen och tillämplig för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(17)

En tredje samarbetande exporterande tillverkare hävdade att det fanns en annan tillverkare av den berörda produkten i Indonesien, som var en del av den koncern som nämns i skäl 16 men som inte gav sig till känna. Även om en sådan tillverkare existerar hittades vid undersökningen inga bevis, på grundval av data från Eurostat och andra tillgängliga källor, på att denna tillverkare exporterade till unionen under den aktuella perioden. Därför uppmanades inte detta företag att ge sig till känna eller lämna de uppgifter som efterfrågades i de frågeformulär som var avsedda för exporterande tillverkare. Vidare fastställdes, i enlighet med vad som anges i skäl 48, en övrig antidumpningstull för alla tillverkare i det berörda landet som inte samarbetade. Denna övriga tull är baserad på artikel 18 i grundförordningen och tillämplig för ”alla övriga företag”.

c)   Kontrollbesök

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse.

| (19) | Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike

| | Importörer






  — | Falken Trade, Olsztyn, Polen |
| --- | --- | --- |

Importörer

—

Falken Trade, Olsztyn, Polen

| | Användare






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Användare

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna

| — | Unilever, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nederländerna

| | Exporterande tillverkare i Indonesien






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesien |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indonesien

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesien

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesien |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesien

| | Närstående importörer i unionen






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer i unionen

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Tyskland

| — | Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nederländerna

| | Närstående handlare i Hongkong






  — | CJ China Limited, Hongkong |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Hongkong

—

CJ China Limited, Hongkong

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (20) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden, UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (5). |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden, UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (5).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (21) | Den berörda produkten är mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(21)

Den berörda produkten är mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel.

| (22) | Det tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass). |
| --- | --- |

(22)

Det tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).

2.2   Likadan produkt

| (23) | Undersökningen visade att den berörda produkten, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indonesien och den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes i unionen, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper såväl som samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen visade att den berörda produkten, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indonesien och den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes i unionen, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper såväl som samma grundläggande användningsområden.

| (24) | En berörd part hävdade att det förelåg en betydande kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkas i Indonesien och den som tillverkas i unionen. Denne hävdade att den mononatriumglutamat som tillverkades och såldes av unionsindustrin på unionsmarknaden och mononatriumglutamaten som importerades från Indonesien på grund av kvalitetsskillnaden inte var utbytbara och därför inte skulle anses vara likadana. Detta påstående styrktes aldrig och stod i strid med undersökningens resultat, vilket inte påvisade någon kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkats i Indonesien och den som tillverkats i unionen. Faktum är att flera användare köpte mononatriumglutamat från både unionsindustrin och från Indonesien och utnyttjade den för samma eller liknande användningsområden. Detta påstående avvisades följaktligen. |
| --- | --- |

(24)

En berörd part hävdade att det förelåg en betydande kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkas i Indonesien och den som tillverkas i unionen. Denne hävdade att den mononatriumglutamat som tillverkades och såldes av unionsindustrin på unionsmarknaden och mononatriumglutamaten som importerades från Indonesien på grund av kvalitetsskillnaden inte var utbytbara och därför inte skulle anses vara likadana. Detta påstående styrktes aldrig och stod i strid med undersökningens resultat, vilket inte påvisade någon kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkats i Indonesien och den som tillverkats i unionen. Faktum är att flera användare köpte mononatriumglutamat från både unionsindustrin och från Indonesien och utnyttjade den för samma eller liknande användningsområden. Detta påstående avvisades följaktligen.

| (25) | På grundval av det ovanstående anses den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på den hemmamarknaden i Indonesien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

På grundval av det ovanstående anses den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på den hemmamarknaden i Indonesien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Normalvärde

| (26) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetande exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetande exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (27) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen. |
| --- | --- |

(27)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.

| (28) | Kommissionen undersökte sedan huruvida varje samarbetande exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesiens skett i representativa kvantiteter på den Indonesiska marknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av samma exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen undersökte sedan huruvida varje samarbetande exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesiens skett i representativa kvantiteter på den Indonesiska marknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av samma exporterande tillverkare.

| (29) | Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje exporterande tillverkare kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje exporterande tillverkare kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (30) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  1. | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(30)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

1.

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och

| 2. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

2.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet.

| (31) | I detta fall var alla exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden lönsam och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden för alla produkttyper. Därför beräknades normalvärdet för alla samarbetande exporterande tillverkare som ett vägt genomsnittspris för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(31)

I detta fall var alla exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden lönsam och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden för alla produkttyper. Därför beräknades normalvärdet för alla samarbetande exporterande tillverkare som ett vägt genomsnittspris för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

3.2   Exportpris

| (32) | De samarbetande exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i och utanför unionen. |
| --- | --- |

(32)

De samarbetande exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i och utanför unionen.

| (33) | I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller ska betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller ska betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (34) | I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom närstående företag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar för vinst (se skäl 35) och för alla kostnader som uppgetts från importen till återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationsutgifter samt andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(34)

I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom närstående företag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar för vinst (se skäl 35) och för alla kostnader som uppgetts från importen till återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationsutgifter samt andra allmänna kostnader.

| (35) | I detta avseende kunde inte de närstående företagens vinstmarginal användas eftersom den inte ansågs vara tillförlitlig. En icke-närstående importör samarbetade, men dennes lönsamhet var konfidentiell och kunde inte delges övriga tredje parter. Därför, och eftersom det inte fanns någon annan information tillgänglig, användes en vinstmarginal på 5 % för att fastställa exportpriset. Denna vinstmarginal ansågs vara rimlig eftersom den använts vid ett tidigare förfarande som rörde en annan kemisk produkt som tillverkades av en liknande industri (6). |
| --- | --- |

(35)

I detta avseende kunde inte de närstående företagens vinstmarginal användas eftersom den inte ansågs vara tillförlitlig. En icke-närstående importör samarbetade, men dennes lönsamhet var konfidentiell och kunde inte delges övriga tredje parter. Därför, och eftersom det inte fanns någon annan information tillgänglig, användes en vinstmarginal på 5 % för att fastställa exportpriset. Denna vinstmarginal ansågs vara rimlig eftersom den använts vid ett tidigare förfarande som rörde en annan kemisk produkt som tillverkades av en liknande industri (6).

| (36) | De två samarbetande exporterande tillverkarna hävdade att exportpriserna för deras första närstående kunder var armlängdspriser, och att fastställandet av exportpriset därför borde grundas på det försäljningspris som den första närstående kunden betalade till den exporterande tillverkaren i Indonesien snarare än på ett konstruerat exportpris. De menade att deras försäljningspriser för de första närstående kunderna låg på samma nivå som priserna för icke-närstående kunder i unionen. |
| --- | --- |

(36)

De två samarbetande exporterande tillverkarna hävdade att exportpriserna för deras första närstående kunder var armlängdspriser, och att fastställandet av exportpriset därför borde grundas på det försäljningspris som den första närstående kunden betalade till den exporterande tillverkaren i Indonesien snarare än på ett konstruerat exportpris. De menade att deras försäljningspriser för de första närstående kunderna låg på samma nivå som priserna för icke-närstående kunder i unionen.

| (37) | Vid undersökningen konstaterade man att även om prisnivåerna var lika, så var internpriserna mellan de närstående företagen inte på en nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en rimlig vinst i unionen. Det kan dessutom inte uteslutas att vissa kostnader uppstått mellan de närstående företagen eller att man kompenserat korsvis för dessa via andra produkter. På grundval av detta fastslogs att internpriset inte återspeglade den berörda produktens lämpliga marknadsvärde när man jämförde med försäljningen till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(37)

Vid undersökningen konstaterade man att även om prisnivåerna var lika, så var internpriserna mellan de närstående företagen inte på en nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en rimlig vinst i unionen. Det kan dessutom inte uteslutas att vissa kostnader uppstått mellan de närstående företagen eller att man kompenserat korsvis för dessa via andra produkter. På grundval av detta fastslogs att internpriset inte återspeglade den berörda produktens lämpliga marknadsvärde när man jämförde med försäljningen till oberoende kunder.

| (38) | Internpriset mellan de närstående företagen kan på denna grund inte anses ha fastställts enligt armlängdsprincipen och de båda påståendena avvisades. De båda exporterande tillverkarnas exportpris via närstående parter konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, enligt vad som anges i skälen 34 och 35. |
| --- | --- |

(38)

Internpriset mellan de närstående företagen kan på denna grund inte anses ha fastställts enligt armlängdsprincipen och de båda påståendena avvisades. De båda exporterande tillverkarnas exportpris via närstående parter konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, enligt vad som anges i skälen 34 och 35.

3.3   Jämförelse

| (39) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetande exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetande exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (40) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (41) | Justeringar för importavgifter, rabatter, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner och bankavgifter gjordes i samtliga fall där de visat sig påverka prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(41)

Justeringar för importavgifter, rabatter, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner och bankavgifter gjordes i samtliga fall där de visat sig påverka prisjämförbarheten.

| (42) | En exporterande tillverkare exporterade mononatriumglutamat via ett närstående handelsföretag utanför unionen som sålde produkten vidare till en närstående importör i unionen, som i sin tur sålde produkten till icke-närstående kunder i unionen. För denna försäljning gjordes en justering för det pålägg som gjorts av handlaren utanför unionen i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

En exporterande tillverkare exporterade mononatriumglutamat via ett närstående handelsföretag utanför unionen som sålde produkten vidare till en närstående importör i unionen, som i sin tur sålde produkten till icke-närstående kunder i unionen. För denna försäljning gjordes en justering för det pålägg som gjorts av handlaren utanför unionen i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen.

| (43) | En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för stimulansåtgärder och marknadsföringskostnader i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. Under undersökningen kom man dock fram till att dessa kostnader inte hade direkt anknytning till enskilda försäljningstransaktioner på hemmamarknaden, och att det därför inte kunde styrkas att prisjämförbarheten påverkades av dessa kostnader. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(43)

En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för stimulansåtgärder och marknadsföringskostnader i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. Under undersökningen kom man dock fram till att dessa kostnader inte hade direkt anknytning till enskilda försäljningstransaktioner på hemmamarknaden, och att det därför inte kunde styrkas att prisjämförbarheten påverkades av dessa kostnader. Detta påstående avvisades därför.

| (44) | Två exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för fraktkostnader i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Fraktkostnaderna på hemmamarknaden beräknades inklusive kostnader som uppstått på grund av flytten av varorna från fabrik till lager. Dessa kostnader ansågs dock vara interna logistikkostnader och godtogs därför inte som grund för en justering av normalvärdet i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Två exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för fraktkostnader i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Fraktkostnaderna på hemmamarknaden beräknades inklusive kostnader som uppstått på grund av flytten av varorna från fabrik till lager. Dessa kostnader ansågs dock vara interna logistikkostnader och godtogs därför inte som grund för en justering av normalvärdet i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen.

| (45) | En berörd part hävdade att mononatriumglutamat som säljs i unionen som livsmedelstillsats måste uppfylla vissa tröskelvärden för renhet (≥ 99 %) enligt kommissionens direktiv 2008/84/EG (7). Den berörda parten hävdade att mononatriumglutamat som exporteras till unionen ska uppfylla dessa kriterier, men att inga sådana krav var tillämpliga på den produkt som säljs på hemmamarknaden i Indonesien. Därför skulle en justering av normalvärdet för olikheter i de fysiska och kemiska egenskaperna kunna motiveras i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

En berörd part hävdade att mononatriumglutamat som säljs i unionen som livsmedelstillsats måste uppfylla vissa tröskelvärden för renhet (≥ 99 %) enligt kommissionens direktiv 2008/84/EG (7). Den berörda parten hävdade att mononatriumglutamat som exporteras till unionen ska uppfylla dessa kriterier, men att inga sådana krav var tillämpliga på den produkt som säljs på hemmamarknaden i Indonesien. Därför skulle en justering av normalvärdet för olikheter i de fysiska och kemiska egenskaperna kunna motiveras i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.

| (46) | Den aktuella berörda parten kvantifierade dock inte sitt påstående, då denne inte lämnade någon skälig uppskattning av den påstådda olikhetens marknadsvärde i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Dessutom kunde kommissionen i jämförelsen beakta eventuella olikheter i renhetsgraden vid definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet måste avvisas. |
| --- | --- |

(46)

Den aktuella berörda parten kvantifierade dock inte sitt påstående, då denne inte lämnade någon skälig uppskattning av den påstådda olikhetens marknadsvärde i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Dessutom kunde kommissionen i jämförelsen beakta eventuella olikheter i renhetsgraden vid definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet måste avvisas.

3.4   Dumpningsmarginal

| (47) | För de två samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

För de två samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (48) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Indonesien fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det bör noteras att en känd exporterande tillverkare avsiktligt undvek att samarbeta vid undersökningen, enligt vad som nämns ovan i skäl 15. Därför ansågs samarbetsviljan låg. I enlighet med artikel 18.6 beslutade kommissionen att grunda den övriga dumpningsmarginalen på den högsta dumpningsmarginalsnivån för en representativ exportvolym hos en av de kontrollerade exporterande tillverkare som samarbetade fullt ut, med beaktande av ett vägt genomsnitt av den dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetande exporterande tillverkare som var närstående en icke samarbetande exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(48)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Indonesien fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det bör noteras att en känd exporterande tillverkare avsiktligt undvek att samarbeta vid undersökningen, enligt vad som nämns ovan i skäl 15. Därför ansågs samarbetsviljan låg. I enlighet med artikel 18.6 beslutade kommissionen att grunda den övriga dumpningsmarginalen på den högsta dumpningsmarginalsnivån för en representativ exportvolym hos en av de kontrollerade exporterande tillverkare som samarbetade fullt ut, med beaktande av ett vägt genomsnitt av den dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetande exporterande tillverkare som var närstående en icke samarbetande exporterande tillverkare.

| (49) | På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Alla övriga företag | 28,4 |

(49)

På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Alla övriga företag

28,4

4.   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (50) | Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under undersökningsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under undersökningsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (51) | Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (52) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Indonesien och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Indonesien och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (53) | Det anfördes att den samarbetande unionstillverkaren borde exkluderas från unionsindustrin, då denne hade anknytning till en icke samarbetande exporterande tillverkare i Indonesien, och att undersökningen borde avslutas. Den samarbetande unionstillverkaren behöver dock inte i detta fall uteslutas trots sitt förhållande till den icke samarbetande exporterande tillverkaren i Indonesien eftersom denna enda unionstillverkare samarbetade fullt ut med kommissionen vid undersökningen och genomgick en fullständig kontroll. Det faktum att den indonesiska exporterande tillverkaren inte samarbetade påverkade inte heller tillförlitligheten hos de uppgifter som inhämtades från unionstillverkaren. Därför bör argumentet avvisas. |
| --- | --- |

(53)

Det anfördes att den samarbetande unionstillverkaren borde exkluderas från unionsindustrin, då denne hade anknytning till en icke samarbetande exporterande tillverkare i Indonesien, och att undersökningen borde avslutas. Den samarbetande unionstillverkaren behöver dock inte i detta fall uteslutas trots sitt förhållande till den icke samarbetande exporterande tillverkaren i Indonesien eftersom denna enda unionstillverkare samarbetade fullt ut med kommissionen vid undersökningen och genomgick en fullständig kontroll. Det faktum att den indonesiska exporterande tillverkaren inte samarbetade påverkade inte heller tillförlitligheten hos de uppgifter som inhämtades från unionstillverkaren. Därför bör argumentet avvisas.

| (54) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning av mononatriumglutamat i unionen (i ton) | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(54)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning av mononatriumglutamat i unionen (i ton)

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100)

100

87

93

98

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (55) | Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 beror huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 68). Importen låg kvar på liknande nivåer under båda åren. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under undersökningsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 57). |
| --- | --- |

(55)

Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 beror huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 68). Importen låg kvar på liknande nivåer under båda åren. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under undersökningsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 57).

4.3   Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (56) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen, som fastställs i skäl 52. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen, som fastställs i skäl 52.

| (57) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indonesien (i ton) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Index | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Marknadsandel
  Index | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(57)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Importvolym (ton)

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Importvolym från Indonesien (i ton)

8 638

9 478

18 317

24 385

Index

100

110

212

282

Marknadsandel

Index

100

126

227

287

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (58) | Importvolymen från Indonesien tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Importvolymen från Indonesien tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under undersökningsperioden.

| (59) | Den motsvarande marknadsandelen tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (-2 %). |
| --- | --- |

(59)

Den motsvarande marknadsandelen tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (-2 %).

4.3.2   Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (60) | Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret.

| (61) | Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (EUR/ton) | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(61)

Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Importpriser (EUR/ton)

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Indonesien

1 266

1 279

1 226

1 162

Index

100

101

97

92

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (62) | Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under undersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under undersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 6 % under skadeundersökningsperioden.

| (63) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(63)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande indonesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande indonesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (64) | Enligt vad som nämns ovan i skäl 46 hävdade en exporterande tillverkare att mononatriumglutamat som säljs som livsmedelstillsats i unionen behöver uppnå vissa tröskelvärden för renhet enligt unionslagstiftningen. Denna exporterande tillverkare hävdade att inget sådant krav var tillämpligt på produkter som importerades från Indonesien och användes inom andra områden än inom livsmedel, och att en justering för kemiska eller fysiska egenskaper skulle kunna vara befogad vid jämförelse med den produkt som såldes på unionsmarknaden. Den exporterande tillverkaren kvantifierade dock inte sitt påstående. Dessutom kunde kommissionen vid jämförelsen beakta eventuella skillnader i renhetsgrad i definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(64)

Enligt vad som nämns ovan i skäl 46 hävdade en exporterande tillverkare att mononatriumglutamat som säljs som livsmedelstillsats i unionen behöver uppnå vissa tröskelvärden för renhet enligt unionslagstiftningen. Denna exporterande tillverkare hävdade att inget sådant krav var tillämpligt på produkter som importerades från Indonesien och användes inom andra områden än inom livsmedel, och att en justering för kemiska eller fysiska egenskaper skulle kunna vara befogad vid jämförelse med den produkt som såldes på unionsmarknaden. Den exporterande tillverkaren kvantifierade dock inte sitt påstående. Dessutom kunde kommissionen vid jämförelsen beakta eventuella skillnader i renhetsgrad i definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet avvisades.

| (65) | En berörd part hävdade effekten av valutornas fluktuationer borde beaktas vid beräkningen av prisunderskridandet för importen från Indonesien. Den sannolika effekten av den dumpade importen på unionsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man bland annat fastställer prisunderskridandet. I det aktuella fallet jämfördes de dumpade exportpriserna med unionsindustrins försäljningspriser. De exportpriser som användes för skadeberäkningarna räknades dock om till euro för att få en jämförbar grund. Användningen av valutakurser i detta fall innebär således att prisskillnaden fastställs på ett jämförbart sätt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(65)

En berörd part hävdade effekten av valutornas fluktuationer borde beaktas vid beräkningen av prisunderskridandet för importen från Indonesien. Den sannolika effekten av den dumpade importen på unionsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man bland annat fastställer prisunderskridandet. I det aktuella fallet jämfördes de dumpade exportpriserna med unionsindustrins försäljningspriser. De exportpriser som användes för skadeberäkningarna räknades dock om till euro för att få en jämförbar grund. Användningen av valutakurser i detta fall innebär således att prisskillnaden fastställs på ett jämförbart sätt. Påståendet avvisades därför.

| (66) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal mellan 0 och 5 % för importen från Indonesien till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(66)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal mellan 0 och 5 % för importen från Indonesien till unionsmarknaden.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (67) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

4.4.2   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (68) | Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Produktionskapacitet
  Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(68)

Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Produktionsvolym

Index

100

95

107

91

Produktionskapacitet

Index

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

Index

100

95

107

91

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (69) | Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under undersökningsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilket avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under undersökningsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora varulagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under undersökningsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilket avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under undersökningsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora varulagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden.

| (70) | Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden.

| (71) | Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under undersökningsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(71)

Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under undersökningsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen.

4.4.3   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (72) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden
  Index | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Marknadsandel
  Index | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(72)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Försäljningsvolym på unionsmarknaden

Index

100

84

85

83

Marknadsandel

Index

100

96

91

85

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (73) | Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt. |
| --- | --- |

(73)

Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt.

4.4.4   Tillväxt

| (74) | Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %.

4.4.5   Sysselsättning och produktivitet

| (75) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda
  Index | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Produktivitet (enhet per anställd)
  Index | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(75)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Antal anställda

Index

100

103

107

108

Produktivitet (enhet per anställd)

Index

100

92

100

85

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (76) | Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning beror huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. |
| --- | --- |

(76)

Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning beror huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats.

| (77) | Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket tabell 4 i skäl 68 visar. |
| --- | --- |

(77)

Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket tabell 4 i skäl 68 visar.

4.4.6   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (78) | Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin är betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(78)

Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin är betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från det berörda landet.

| (79) | Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av samma produkt med ursprung i Kina. Dessa åtgärder är för närvarande föremål för en parallellt pågående översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, vilket nämns i skäl 2. |
| --- | --- |

(79)

Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av samma produkt med ursprung i Kina. Dessa åtgärder är för närvarande föremål för en parallellt pågående översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, vilket nämns i skäl 2.

4.4.7   Priser och faktorer som påverkar priser

| (80) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Genomsnittliga försäljningspriser | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (EUR/ton)
  Index | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Tillverkningskostnad per enhet (EUR/ton)
  Index | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(80)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Genomsnittliga försäljningspriser

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (EUR/ton)

Index

100

107

101

97

Tillverkningskostnad per enhet (EUR/ton)

Index

100

120

124

130

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (81) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till undersökningsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till undersökningsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden.

| (82) | Produktionskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från dumpad import från Indonesien. |
| --- | --- |

(82)

Produktionskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från dumpad import från Indonesien.

4.4.8   Arbetskraftskostnader

| (83) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i EUR)
  Index | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(83)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i EUR)

Index

100

117

125

124

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (84) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

(84)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen.

4.4.9   Lager

| (85) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager
  Index | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Utgående lager som andel av produktionen
  Index | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(85)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Lager

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Utgående lager

Index

100

82

164

143

Utgående lager som andel av produktionen

Index

100

86

153

156

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (86) | Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till undersökningsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna. |
| --- | --- |

(86)

Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till undersökningsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna.

| (87) | Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. Det ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade det med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under undersökningsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period. |
| --- | --- |

(87)

Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. Det ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade det med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under undersökningsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period.

4.4.10   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (88) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
  Index | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Kassaflöde (i EUR)
  Index | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investeringar (i EUR)
  Index | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Räntabilitet
  Index | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(88)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

Index

100

30

– 31

– 80

Kassaflöde (i EUR)

Index

100

39

– 48

– 19

Investeringar (i EUR)

Index

100

182

143

197

Räntabilitet

Index

100

14

– 61

– 110

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (89) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under undersökningsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under undersökningsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen.

| (90) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under undersökningsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under undersökningsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren. |
| --- | --- |

(91)

Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren.

| (92) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden.

| (93) | Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt. |
| --- | --- |

(93)

Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.

4.4.11   Slutsats beträffande skada

| (94) | Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittspriser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som produktionskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under undersökningsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet. |
| --- | --- |

(94)

Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittspriser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som produktionskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under undersökningsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet.

| (95) | Sysselsättningen ökad med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser utesluter därför inte att skada föreligger. |
| --- | --- |

(95)

Sysselsättningen ökad med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser utesluter därför inte att skada föreligger.

| (96) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

| (97) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är följande:






  a) | Inverkan av import från Kina. |
| --- | --- | --- |

(97)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är följande:

a)

Inverkan av import från Kina.

| b) | Import från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

Import från andra tredjeländer.

| c) | Utvecklingen av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingen av förbrukningen i unionen.

| d) | Unionsindustrins exportresultat. |
| --- | --- |

d)

Unionsindustrins exportresultat.

| e) | Unionsindustrins ineffektivitet. |
| --- | --- |

e)

Unionsindustrins ineffektivitet.

| f) | Finanskrisen. |
| --- | --- |

f)

Finanskrisen.

| g) | Investering och EU-rättsliga säkerhetskrav. |
| --- | --- |

g)

Investering och EU-rättsliga säkerhetskrav.

| h) | Råvarukostnader och andra kostnader. |
| --- | --- |

h)

Råvarukostnader och andra kostnader.

5.1   Inverkan av den dumpade importen

| (98) | För att fastställa att ett orsakssamband förelåg mellan den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien och den skada som unionsindustrin lidit analyserade kommissionen volymen av och prisnivåerna för importen under undersökningen samt i vilken utsträckning dessa har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(98)

För att fastställa att ett orsakssamband förelåg mellan den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien och den skada som unionsindustrin lidit analyserade kommissionen volymen av och prisnivåerna för importen under undersökningen samt i vilken utsträckning dessa har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (99) | Undersökningen visade att volymen av dumpad lågprisimport från Indonesien ökade med 182 %, vilket ledde till en ökning av marknadsandelen med cirka 187 % under samma period. Detta sammanföll med att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 % och dess marknadsandel minskade med 15 %. Det ledde även till att marknadsandelen för total import från övriga tredjeländer minskade med 71 %. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen visade att volymen av dumpad lågprisimport från Indonesien ökade med 182 %, vilket ledde till en ökning av marknadsandelen med cirka 187 % under samma period. Detta sammanföll med att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 % och dess marknadsandel minskade med 15 %. Det ledde även till att marknadsandelen för total import från övriga tredjeländer minskade med 71 %.

| (100) | Samtidigt minskade de indonesiska importpriserna med 8 %. Importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att lönsamheten minskade betydligt och vände till förlust från BÅ2012/2013 och framåt, vilken sedan accelererade under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Samtidigt minskade de indonesiska importpriserna med 8 %. Importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att lönsamheten minskade betydligt och vände till förlust från BÅ2012/2013 och framåt, vilken sedan accelererade under undersökningsperioden.

| (101) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin sammanföll med den betydande ökningen av import till dumpade priser med ursprung i Indonesien, och att importen från Indonesien spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(101)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin sammanföll med den betydande ökningen av import till dumpade priser med ursprung i Indonesien, och att importen från Indonesien spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2   Inverkan av andra faktorer

5.2.1   Inverkan av import från Kina

| (102) | Import från Kina är för närvarande föremål för antidumpningstullar. Importvolymen ökade under skadeundersökningsperioden med 65 %, och den motsvarande ökningen av marknadsandelen var 68 %. Både volymen och marknadsandelen låg dock på låga nivåer under skadeundersökningsperioden. De kinesiska priserna minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden, med 20 %. Med beaktande av de införda antidumpningstullarna underskred de inte unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(102)

Import från Kina är för närvarande föremål för antidumpningstullar. Importvolymen ökade under skadeundersökningsperioden med 65 %, och den motsvarande ökningen av marknadsandelen var 68 %. Både volymen och marknadsandelen låg dock på låga nivåer under skadeundersökningsperioden. De kinesiska priserna minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden, med 20 %. Med beaktande av de införda antidumpningstullarna underskred de inte unionsindustrins priser.

| (103) | Under dessa förhållanden kan inte importen från Kina anses ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

  Tabell 11


  Import från Kina











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (i ton) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Index | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Index | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(103)

Under dessa förhållanden kan inte importen från Kina anses ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

Tabell 11

Import från Kina

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Kina

Volym (i ton)

1 518

758

1 923

2 509

Index

100

50

127

165

Marknadsandel Index

100

57

136

168

Genomsnittligt pris (EUR/ton) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Index

100

97

93

80

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

5.2.2   Import från övriga tredjeländer

| (104) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från övriga tredjeländer











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | Volym (i ton) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Index | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Index | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Sydkorea | Volym (i ton) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Index | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Index | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volym (i ton) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Index | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Index | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Övriga tredjeländer | Volym (i ton) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Index | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Index | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Övriga tredjeländer totalt | Volym (i ton) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Index | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Marknadsandel Index | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Genomsnittligt pris (EUR/ton) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Index | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(104)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Import från övriga tredjeländer

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Brasilien

Volym (i ton)

2 321

969

1 070

889

Index

100

42

46

38

Marknadsandel Index

100

48

49

39

Genomsnittligt pris (EUR/ton)

1 218

1 306

1 402

1 365

Index

100

107

115

112

Sydkorea

Volym (i ton)

1 248

2 157

923

802

Index

100

173

74

64

Marknadsandel Index

100

198

79

65

Genomsnittligt pris (EUR/ton)

1 231

1 296

1 293

1 277

Index

100

105

105

104

Vietnam

Volym (i ton)

5 707

6 042

1 820

769

Index

100

106

32

13

Marknadsandel Index

100

121

34

14

Genomsnittligt pris (EUR/ton)

1 284

1 291

1 361

1 318

Index

100

101

106

103

Övriga tredjeländer

Volym (i ton)

993

681

478

434

Index

100

69

48

44

Marknadsandel Index

100

79

52

45

Genomsnittligt pris (EUR/ton)

1 594

1 718

2 044

2 001

Index

100

108

128

126

Övriga tredjeländer totalt

Volym (i ton)

10 268

9 848

4 291

2 894

Index

100

96

42

28

Marknadsandel Index

100

110

45

29

Genomsnittligt pris (EUR/ton)

1 293

1 323

1 433

1 424

Index

100

102

111

110

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (105) | Importvolymen från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under undersökningsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under undersökningsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Importvolymen från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under undersökningsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under undersökningsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (106) | En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden.

| (107) | Detta påstående gick i strid med den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, i enlighet med tabell 13 nedan. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

  Tabell 13


  Total import | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import | Volym (i ton) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Index | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(107)

Detta påstående gick i strid med den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, i enlighet med tabell 13 nedan. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

Tabell 13

Total import

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Total import

Volym (i ton)

20 424

20 084

24 531

29 788

Index

100

98

120

146

Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.

| (108) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indonesien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(108)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indonesien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Utveckling av förbrukningen i unionen

| (109) | Förbrukningen i unionen minskade bara en aning, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, vilket inte förklarar den 17-procentiga minskningen av unionsindustrins försäljning eller den 15-procentiga minskningen av marknadsandelen. Därför drogs preliminärt slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen inte bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(109)

Förbrukningen i unionen minskade bara en aning, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, vilket inte förklarar den 17-procentiga minskningen av unionsindustrins försäljning eller den 15-procentiga minskningen av marknadsandelen. Därför drogs preliminärt slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen inte bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2.4   Unionsindustrins exportresultat

| (110) | Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Unionsindustrins exportresultat | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym
  Index | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Genomsnittligt enhetspris
  Index | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(110)

Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Unionsindustrins exportresultat

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

UP

Exportvolym

Index

100

249

234

222

Genomsnittligt enhetspris

Index

100

107

101

95

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (111) | Unionsindustrins exportvolym ökade under BÅ2011/2012 och minskade sedan något under de följande åren, fram till undersökningsperioden. Den fördubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Exportpriserna minskade samtidigt en aning (med 5 %). Den ökade exportförsäljningen vägde till viss del upp för den minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen i unionen. Faktum är att om exportförsäljningen inte hade ökat, i en situation där dumpad import medförde en stark prispress, så skulle förlusten av stordriftsfördelar och inverkan på enhetskostnaden för unionsindustrins tillverkning ha varit ännu större. Därför kan inte unionsindustrins exportresultat ha haft negativ inverkan på den skadevållande situationen. |
| --- | --- |

(111)

Unionsindustrins exportvolym ökade under BÅ2011/2012 och minskade sedan något under de följande åren, fram till undersökningsperioden. Den fördubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Exportpriserna minskade samtidigt en aning (med 5 %). Den ökade exportförsäljningen vägde till viss del upp för den minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen i unionen. Faktum är att om exportförsäljningen inte hade ökat, i en situation där dumpad import medförde en stark prispress, så skulle förlusten av stordriftsfördelar och inverkan på enhetskostnaden för unionsindustrins tillverkning ha varit ännu större. Därför kan inte unionsindustrins exportresultat ha haft negativ inverkan på den skadevållande situationen.

| (112) | Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins försäljningsminskning på unionsmarknaden är en följd av dess exportförsäljning av mononatriumglutamat till ett nyligen förvärvat livsmedelsbearbetningsföretag i Turkiet. Det fanns inget som styrkte detta påstående. Vidare har undersökningen visat att unionsindustrin inte förvärvade livsmedelsbearbetningsföretaget förrän efter undersökningsperioden. Detta kan inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins försäljning till sitt närstående företag i Turkiet inte brutit orsakssambandet. |
| --- | --- |

(112)

Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins försäljningsminskning på unionsmarknaden är en följd av dess exportförsäljning av mononatriumglutamat till ett nyligen förvärvat livsmedelsbearbetningsföretag i Turkiet. Det fanns inget som styrkte detta påstående. Vidare har undersökningen visat att unionsindustrin inte förvärvade livsmedelsbearbetningsföretaget förrän efter undersökningsperioden. Detta kan inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins försäljning till sitt närstående företag i Turkiet inte brutit orsakssambandet.

5.2.5   Unionsindustrins påstådda ineffektivitet

| (113) | En berörd part hävdade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakades av ineffektivitet i unionsindustrins tillverkningsprocess. Denna berörda part angav dock inte någon specifik ineffektivitet och påståendet styrktes aldrig. Undersökningen fann inte heller någon möjlig ineffektivitet hos unionsindustrin. Påståendet avvisades därför. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins påstådda ineffektivitet inte brutit orsakssambandet. |
| --- | --- |

(113)

En berörd part hävdade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakades av ineffektivitet i unionsindustrins tillverkningsprocess. Denna berörda part angav dock inte någon specifik ineffektivitet och påståendet styrktes aldrig. Undersökningen fann inte heller någon möjlig ineffektivitet hos unionsindustrin. Påståendet avvisades därför. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins påstådda ineffektivitet inte brutit orsakssambandet.

5.2.6   Finanskrisen

| (114) | En part påstod att finanskrisen ligger till grund för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat var dock stabil och påverkades endast marginellt av den globala finanskrisen. Om detta inte hade varit fallet och om unionsindustrins förluster faktiskt hade orsakats av den globala finanskrisen, så skulle alla andra konkurrenter på marknaden för mononatriumglutamat ha varit i samma situation. De indonesiska tillverkarna av mononatriumglutamat tycks ha kunnat öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden trots den globala finanskrisen. Det finns ingen anledning att anta att unionsindustrin skulle ha påverkats av den globala finanskrisen i högre grad än dess asiatiska motsvarigheter. Argumentet måste därför avvisas. På grundval av detta drogs slutsatsen att finanskrisens inverkan inte brutit orsakssambandet. |
| --- | --- |

(114)

En part påstod att finanskrisen ligger till grund för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat var dock stabil och påverkades endast marginellt av den globala finanskrisen. Om detta inte hade varit fallet och om unionsindustrins förluster faktiskt hade orsakats av den globala finanskrisen, så skulle alla andra konkurrenter på marknaden för mononatriumglutamat ha varit i samma situation. De indonesiska tillverkarna av mononatriumglutamat tycks ha kunnat öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden trots den globala finanskrisen. Det finns ingen anledning att anta att unionsindustrin skulle ha påverkats av den globala finanskrisen i högre grad än dess asiatiska motsvarigheter. Argumentet måste därför avvisas. På grundval av detta drogs slutsatsen att finanskrisens inverkan inte brutit orsakssambandet.

5.2.7   Investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav

| (115) | En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av de betydande investeringar som var nödvändiga för att uppfylla de tillämpliga säkerhetsföreskrifterna i unionen. |
| --- | --- |

(115)

En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av de betydande investeringar som var nödvändiga för att uppfylla de tillämpliga säkerhetsföreskrifterna i unionen.

| (116) | Undersökningen visade dock att investeringarna med anknytning till EU:s säkerhetskrav var låga jämfört med andra investeringar under hela skadeundersökningsperioden. En betydande andel av de investeringar som unionsindustrin gjorde var förebyggande underhållsinvesteringar. Den största investeringsökningen skedde mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012. Denna ökning förklaras av att unionsindustrin, som fortfarande återhämtade sig från tidigare dumpning av kinesisk import, var tvungen att skjuta upp investeringar i förebyggande underhåll till efter förlustperioden. När tullarna på importen från Kina började ge effekt på marknaden kunde unionsindustrin gå med vinst igen och återgå till normala investeringsnivåer. Under de efterföljande perioderna förblev investeringarna på en liknande nivå och fortsatte att endast omfatta underhåll. Inga investeringar gjordes för att öka kapaciteten, som förblev stabil under skadeundersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins investeringar inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(116)

Undersökningen visade dock att investeringarna med anknytning till EU:s säkerhetskrav var låga jämfört med andra investeringar under hela skadeundersökningsperioden. En betydande andel av de investeringar som unionsindustrin gjorde var förebyggande underhållsinvesteringar. Den största investeringsökningen skedde mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012. Denna ökning förklaras av att unionsindustrin, som fortfarande återhämtade sig från tidigare dumpning av kinesisk import, var tvungen att skjuta upp investeringar i förebyggande underhåll till efter förlustperioden. När tullarna på importen från Kina började ge effekt på marknaden kunde unionsindustrin gå med vinst igen och återgå till normala investeringsnivåer. Under de efterföljande perioderna förblev investeringarna på en liknande nivå och fortsatte att endast omfatta underhåll. Inga investeringar gjordes för att öka kapaciteten, som förblev stabil under skadeundersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins investeringar inte bröt orsakssambandet.

5.2.8   Råvarukostnader och andra kostnader

| (117) | Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den betydande prisökningen på de huvudsakliga råvarorna, dvs. industrisocker, ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra. |
| --- | --- |

(117)

Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den betydande prisökningen på de huvudsakliga råvarorna, dvs. industrisocker, ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra.

Industrisocker

| (118) | Industrisocker är en av de huvudsakliga kostnadsfaktorerna för unionsindustrins totala produktionskostnad. Det stämmer att unionsindustrins produktionskostnad per enhet, i enlighet med vad som anges i skäl 81, ökade under skadeundersökningsperioden, inbegripet kostnaden för industrisocker. Enligt offentligt tillgänglig statistik (9) var genomsnittspriset för industrisocker i unionen lägre än världsmarknadspriset, även om det ökade en aning från BÅ2010/2011 till mitten av 2012. Därefter minskade både priset på industrisocker i unionen och världsmarknadspriset på industrisocker och etablerade sig på liknande nivåer. Därför är argumentet att ökningen av sockerpriset var en av orsakerna till skadan ogrundat och bör avvisas. |
| --- | --- |

(118)

Industrisocker är en av de huvudsakliga kostnadsfaktorerna för unionsindustrins totala produktionskostnad. Det stämmer att unionsindustrins produktionskostnad per enhet, i enlighet med vad som anges i skäl 81, ökade under skadeundersökningsperioden, inbegripet kostnaden för industrisocker. Enligt offentligt tillgänglig statistik (9) var genomsnittspriset för industrisocker i unionen lägre än världsmarknadspriset, även om det ökade en aning från BÅ2010/2011 till mitten av 2012. Därefter minskade både priset på industrisocker i unionen och världsmarknadspriset på industrisocker och etablerade sig på liknande nivåer. Därför är argumentet att ökningen av sockerpriset var en av orsakerna till skadan ogrundat och bör avvisas.

Kemikalier

| (119) | Unionsindustrins kostnader för ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra ökade i enlighet med det internationella priset för dessa produkter under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning var därför inte begränsad till unionsindustrin, utan påverkade även aktörer i tredjeländer. På dessa grunder kan inte prisökningen på ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra anses vara en orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrins kostnader för ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra ökade i enlighet med det internationella priset för dessa produkter under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning var därför inte begränsad till unionsindustrin, utan påverkade även aktörer i tredjeländer. På dessa grunder kan inte prisökningen på ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra anses vara en orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

Övrigt

| (120) | En annan berörd part hävdade att högre energikostnader, högre arbetskraftskostnader och högre förpackningskostnader hade orsakat den skada som unionsindustrin lidit. Även om undersökningen visade att dessa kostnadsfaktorer faktiskt ökade under skadeundersökningsperioden (se skäl 81 och 83), så fastställde kommissionen också att unionsindustrin inte ens delvis kunde återspegla denna kostnadsökning i sitt försäljningspris på grund av den prispress som den indonesiska importen medförde. Kostnadsökningen på grund av dessa faktorer kunde därför inte anses vara orsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(120)

En annan berörd part hävdade att högre energikostnader, högre arbetskraftskostnader och högre förpackningskostnader hade orsakat den skada som unionsindustrin lidit. Även om undersökningen visade att dessa kostnadsfaktorer faktiskt ökade under skadeundersökningsperioden (se skäl 81 och 83), så fastställde kommissionen också att unionsindustrin inte ens delvis kunde återspegla denna kostnadsökning i sitt försäljningspris på grund av den prispress som den indonesiska importen medförde. Kostnadsökningen på grund av dessa faktorer kunde därför inte anses vara orsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.3   Slutsats om orsakssamband

| (121) | Ovanstående analys visar att den dumpade importen med ursprung i Indonesien ökat betydligt vad gäller volym och marknadsandel mellan BÅ2010/2011 och undersökningsperioden samt att importpriserna minskat under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Ovanstående analys visar att den dumpade importen med ursprung i Indonesien ökat betydligt vad gäller volym och marknadsandel mellan BÅ2010/2011 och undersökningsperioden samt att importpriserna minskat under skadeundersökningsperioden.

| (122) | Den ökade marknadsandelen för lågprisimporten från Indonesien sammanföll med en väsentlig minskning av unionsindustrins marknadsandel och orsakade, tillsammans med pressen nedåt på priserna, betydande förluster för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(122)

Den ökade marknadsandelen för lågprisimporten från Indonesien sammanföll med en väsentlig minskning av unionsindustrins marknadsandel och orsakade, tillsammans med pressen nedåt på priserna, betydande förluster för unionsindustrin.

| (123) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat unionssindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(123)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat unionssindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (124) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från det berörda landet och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(124)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från det berörda landet och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet.

| (125) | Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. Verkningarna av importen från Kina och från övriga tredjeländer, av utvecklingen av förbrukningen, av unionsindustrins exportresultat, av unionsindustrins påstådda ineffektivitet, av finanskrisen, av investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav och av råvarukostnader och andra kostnader på unionsindustrins negativa utveckling var begränsade. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. Verkningarna av importen från Kina och från övriga tredjeländer, av utvecklingen av förbrukningen, av unionsindustrins exportresultat, av unionsindustrins påstådda ineffektivitet, av finanskrisen, av investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav och av råvarukostnader och andra kostnader på unionsindustrins negativa utveckling var begränsade.

6.   UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkning

| (126) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, handlarna, importörerna, användarna och råvaruleverantörerna. |
| --- | --- |

(126)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, handlarna, importörerna, användarna och råvaruleverantörerna.

6.2   Unionsindustrins intresse

| (127) | Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan samtliga skadeindikatorer visade negativa tendenser, och i synnerhet produktionsvolym, försäljningsvolym, marknadsandel och lönsamhet försämrades under skadeundersökningsperioden. Nedåtgående tendenser fastställdes även för andra indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom kassaflöde och räntabilitet. Under samma period ökade lagerbehållningen. |
| --- | --- |

(127)

Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan samtliga skadeindikatorer visade negativa tendenser, och i synnerhet produktionsvolym, försäljningsvolym, marknadsandel och lönsamhet försämrades under skadeundersökningsperioden. Nedåtgående tendenser fastställdes även för andra indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom kassaflöde och räntabilitet. Under samma period ökade lagerbehållningen.

| (128) | När åtgärder har införts förväntas importpriserna öka och unionsindustrin kommer att befrias från den prispress som den dumpade importen för närvarande medför. Unionsindustrin bör därför kunna höja sina priser i syfte att återspegla kostnadsökningarna och gradvis nå lönsamma nivåer. Detta kommer även att ha en positiv inverkan på tillverkningen och försäljningsvolymen. I brist på åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av försäljningsvolym och marknadsandel är mycket troliga, eftersom prispressen från den dumpade importen kommer att fortsätta och unionsindustrin blir tvungen att anpassa sig till de låga prisnivåerna i unionen. I ett sådant scenario kommer unionsindustrin att fortsätta gå med betydande förlust. Det är inte uteslutet att unionsindustrin, på grund av den minskade försäljningen och produktionsvolymen samt de stora förlusterna, kommer att tvingas lägga ned tillverkningen helt och hållet på medellång sikt, med den sysselsättningsförlust i unionen som detta medför. Detta skulle även göra unionen beroende av import från tredjeländer. |
| --- | --- |

(128)

När åtgärder har införts förväntas importpriserna öka och unionsindustrin kommer att befrias från den prispress som den dumpade importen för närvarande medför. Unionsindustrin bör därför kunna höja sina priser i syfte att återspegla kostnadsökningarna och gradvis nå lönsamma nivåer. Detta kommer även att ha en positiv inverkan på tillverkningen och försäljningsvolymen. I brist på åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av försäljningsvolym och marknadsandel är mycket troliga, eftersom prispressen från den dumpade importen kommer att fortsätta och unionsindustrin blir tvungen att anpassa sig till de låga prisnivåerna i unionen. I ett sådant scenario kommer unionsindustrin att fortsätta gå med betydande förlust. Det är inte uteslutet att unionsindustrin, på grund av den minskade försäljningen och produktionsvolymen samt de stora förlusterna, kommer att tvingas lägga ned tillverkningen helt och hållet på medellång sikt, med den sysselsättningsförlust i unionen som detta medför. Detta skulle även göra unionen beroende av import från tredjeländer.

| (129) | Slutsatsen blir därför i detta skede att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(129)

Slutsatsen blir därför i detta skede att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

6.3   Importörernas och handlarnas intresse

| (130) | Fjorton företag trädde fram efter att tillkännagivandet om inledande publicerats. Stickprov genomfördes på tre icke-närstående importörer och dessa mottog frågeformulär, men endast en svarade. Detta företag blev föremål för en kontroll på plats. |
| --- | --- |

(130)

Fjorton företag trädde fram efter att tillkännagivandet om inledande publicerats. Stickprov genomfördes på tre icke-närstående importörer och dessa mottog frågeformulär, men endast en svarade. Detta företag blev föremål för en kontroll på plats.

| (131) | Importen av mononatriumglutamat från Indonesien utgjorde mindre än 15 % av importörens omsättning. Kommissionen ansåg att företaget totalt sett skulle förbli lönsamt, även om verksamheten med anknytning till mononatriumglutamat skulle påverkas negativt av införandet av tullar. |
| --- | --- |

(131)

Importen av mononatriumglutamat från Indonesien utgjorde mindre än 15 % av importörens omsättning. Kommissionen ansåg att företaget totalt sett skulle förbli lönsamt, även om verksamheten med anknytning till mononatriumglutamat skulle påverkas negativt av införandet av tullar.

| (132) | En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat på och utanför unionsmarknaden gav sig till känna under undersökningen. Denna handlare köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer av mononatriumglutamat från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. Av denna anledning ansågs den eventuella inverkan antidumpningsåtgärder skulle ha på handlarens situation vara försumbar. |
| --- | --- |

(132)

En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat på och utanför unionsmarknaden gav sig till känna under undersökningen. Denna handlare köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer av mononatriumglutamat från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. Av denna anledning ansågs den eventuella inverkan antidumpningsåtgärder skulle ha på handlarens situation vara försumbar.

6.4   Användarnas intresse

| (133) | Användarna verkar huvudsakligen inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(133)

Användarna verkar huvudsakligen inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel.

| (134) | Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedel- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(134)

Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedel- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel.

Livsmedels- och dryckessektorn

| (135) | Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållandes mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållandes mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades.

| (136) | Två av de samarbetande företagen köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade ingenting eller endast små mängder från Indonesien. För dessa två företag utgjorde verksamheten med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat cirka en tredjedel av deras totala verksamhet. Under undersökningsperioden visade sig dessa företag vara lönsamma. Mot bakgrund av dessa resultat är det troligt att de föreslagna åtgärderna mot Indonesien kommer att ha begränsad inverkan på dessa företag. |
| --- | --- |

(136)

Två av de samarbetande företagen köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade ingenting eller endast små mängder från Indonesien. För dessa två företag utgjorde verksamheten med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat cirka en tredjedel av deras totala verksamhet. Under undersökningsperioden visade sig dessa företag vara lönsamma. Mot bakgrund av dessa resultat är det troligt att de föreslagna åtgärderna mot Indonesien kommer att ha begränsad inverkan på dessa företag.

| (137) | De andra två företagen köpte större mängder mononatriumglutamat från Indonesien, men deras verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var relativt obetydlig jämfört med deras totala verksamhet. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under undersökningsperioden. Eventuella åtgärder mot mononatriumglutamat från Indonesien kommer således troligen inte att ha någon betydande inverkan på dessa företag. |
| --- | --- |

(137)

De andra två företagen köpte större mängder mononatriumglutamat från Indonesien, men deras verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var relativt obetydlig jämfört med deras totala verksamhet. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under undersökningsperioden. Eventuella åtgärder mot mononatriumglutamat från Indonesien kommer således troligen inte att ha någon betydande inverkan på dessa företag.

Andra sektorer än livsmedelssektorn

| (138) | Ett av de samarbetande företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under undersökningsperioden köpte företag huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men det importerade även mononatriumglutamat från Indonesien och, i mindre utsträckning, från Sydkorea. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållandes mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på mellan 5 och 10 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Ett av de samarbetande företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under undersökningsperioden köpte företag huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men det importerade även mononatriumglutamat från Indonesien och, i mindre utsträckning, från Sydkorea. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållandes mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på mellan 5 och 10 % under undersökningsperioden.

| (139) | Även om det på grundval av detta inte kan uteslutas att detta företag skulle påverkas negativt av att åtgärder vidtas mot Indonesien, tyder tillgången på andra försörjningskällor och den lönsamma situationen för den verksamhet i vilken mononatriumglutamat används på att den möjliga inverkan av åtgärderna på detta företag skulle bli begränsad. |
| --- | --- |

(139)

Även om det på grundval av detta inte kan uteslutas att detta företag skulle påverkas negativt av att åtgärder vidtas mot Indonesien, tyder tillgången på andra försörjningskällor och den lönsamma situationen för den verksamhet i vilken mononatriumglutamat används på att den möjliga inverkan av åtgärderna på detta företag skulle bli begränsad.

| (140) | Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat troligtvis, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (10), kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle få en negativ effekt på denna nya marknads utveckling. |
| --- | --- |

(140)

Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat troligtvis, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (10), kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle få en negativ effekt på denna nya marknads utveckling.

| (141) | I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten tillhandahöll inte heller några bevis för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Importen från Indonesien ska således fortsätta att försörja unionsmarknaden, men till rättvisa priser. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea. |
| --- | --- |

(141)

I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten tillhandahöll inte heller några bevis för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Importen från Indonesien ska således fortsätta att försörja unionsmarknaden, men till rättvisa priser. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea.

| (142) | Mot bakgrund av undersökningens resultat skulle företagets lönsamhet för den verksamhet i vilken monoglutamat används oavsett, även om hela dess behov av mononatriumglutamat skulle importeras från Indonesien, förbli positiv. I detta värsta tänkbara scenario beaktas inte möjligheten att en del av tullen skulle kunna, åtminstone delvis, föras vidare till slutkonsumenterna. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av undersökningens resultat skulle företagets lönsamhet för den verksamhet i vilken monoglutamat används oavsett, även om hela dess behov av mononatriumglutamat skulle importeras från Indonesien, förbli positiv. I detta värsta tänkbara scenario beaktas inte möjligheten att en del av tullen skulle kunna, åtminstone delvis, föras vidare till slutkonsumenterna.

6.5   Leverantörernas intresse

| (143) | Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Därför skulle avsaknad av åtgärder inte påverka leverantörernas situation. |
| --- | --- |

(143)

Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Därför skulle avsaknad av åtgärder inte påverka leverantörernas situation.

6.6   Övriga argument

| (144) | Flera berörda parter påstod att unionsindustrin hade en dominerande ställning på unionsmarknaden och hävdade att antidumpningsåtgärder beträffande importen från Indonesien skulle förstärka dess ställning, vilket inte skulle ligga i unionens intresse. |
| --- | --- |

(144)

Flera berörda parter påstod att unionsindustrin hade en dominerande ställning på unionsmarknaden och hävdade att antidumpningsåtgärder beträffande importen från Indonesien skulle förstärka dess ställning, vilket inte skulle ligga i unionens intresse.

| (145) | Undersökningen visade tydligt att den enda unionstillverkaren inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, då denne förlorade marknadsandelar till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av prispressen som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under undersökningsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från importer med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräckliga bevis för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin och argumentet fick avvisas. |
| --- | --- |

(145)

Undersökningen visade tydligt att den enda unionstillverkaren inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, då denne förlorade marknadsandelar till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av prispressen som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under undersökningsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från importer med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräckliga bevis för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin och argumentet fick avvisas.

| (146) | Vissa berörda parter påstod även att det inte skulle finnas något alternativ till import från Indonesien, eftersom prisnivåerna för importen från de övriga tredjeländerna är för höga. |
| --- | --- |

(146)

Vissa berörda parter påstod även att det inte skulle finnas något alternativ till import från Indonesien, eftersom prisnivåerna för importen från de övriga tredjeländerna är för höga.

| (147) | Det erinras om att marknadsandelen för import från övriga tredjeländer under BÅ2010/2011 var betydande. Importen från tredjeländer led också av prispressen från den dumpade importen från Indonesien och förlorat väsentliga försäljningsvolymer och marknadsandelar till importen från Indonesien. Införandet av tullar mot importen av mononatriumglutamat från Indonesien bör göra det möjligt för andra tredjeländer som Brasilien, Sydkorea och Vietnam att återta förlorade marknadsandelar i unionen. Vad gäller priser bör syftet med antidumpningsåtgärder vara att etablera lika villkor i unionen och således låta import komma in i unionen till rättvisa prisnivåer. Av undersökningen framgick att införandet av tullar inte förväntas ha någon betydande inverkan på situationen för industrin i senare led. Påståendet om att det inte fanns några alternativa försörjningskällor avvisades därför. |
| --- | --- |

(147)

Det erinras om att marknadsandelen för import från övriga tredjeländer under BÅ2010/2011 var betydande. Importen från tredjeländer led också av prispressen från den dumpade importen från Indonesien och förlorat väsentliga försäljningsvolymer och marknadsandelar till importen från Indonesien. Införandet av tullar mot importen av mononatriumglutamat från Indonesien bör göra det möjligt för andra tredjeländer som Brasilien, Sydkorea och Vietnam att återta förlorade marknadsandelar i unionen. Vad gäller priser bör syftet med antidumpningsåtgärder vara att etablera lika villkor i unionen och således låta import komma in i unionen till rättvisa prisnivåer. Av undersökningen framgick att införandet av tullar inte förväntas ha någon betydande inverkan på situationen för industrin i senare led. Påståendet om att det inte fanns några alternativa försörjningskällor avvisades därför.

6.7   Slutsats om unionens intresse

| (148) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det inte fanns några tvingande skäl till att dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det inte fanns några tvingande skäl till att dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i detta skede av undersökningen.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (149) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(149)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (150) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(150)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (151) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Eftersom kommissionen konstaterade att den dumpade importen inte började ge effekt förrän under skadeundersökningsperiodens tredje år fastställdes vinstmarginalen utifrån periodens första två år då ingen effekt av dumpning hade konstaterats. Kommissionen ansåg det vara lämpligt att använda den vägda genomsnittliga vinstmarginalen under skadeundersökningsperiodens två första år, som fastställs i skäl 89. En vinstmarginal på mellan 5 och 15 % fastställdes. En mer exakt vinstmarginal kan inte uppges av sekretesskäl. Med detta som grund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att lägga till den beräknade vinstmarginalen till unionsindustrins produktionskostnad under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesien, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. De skademarginaler som beräknats med en vinst på 5 respektive 15 % visas i tabellen i skäl 154. |
| --- | --- |

(151)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Eftersom kommissionen konstaterade att den dumpade importen inte började ge effekt förrän under skadeundersökningsperiodens tredje år fastställdes vinstmarginalen utifrån periodens första två år då ingen effekt av dumpning hade konstaterats. Kommissionen ansåg det vara lämpligt att använda den vägda genomsnittliga vinstmarginalen under skadeundersökningsperiodens två första år, som fastställs i skäl 89. En vinstmarginal på mellan 5 och 15 % fastställdes. En mer exakt vinstmarginal kan inte uppges av sekretesskäl. Med detta som grund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att lägga till den beräknade vinstmarginalen till unionsindustrins produktionskostnad under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesien, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. De skademarginaler som beräknats med en vinst på 5 respektive 15 % visas i tabellen i skäl 154.

| (152) | Såsom nämns ovan i skäl 64 hävdade en exporterande tillverkare att renhetsgraden på det mononatriumglutamat som importerats till unionen och på det som tillverkats och sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden kan skilja sig åt, och att en lämplig justering därför bör göras. Av de anledningar som anges i samma skäl var ingen justering befogad och påståendet fick avvisas. |
| --- | --- |

(152)

Såsom nämns ovan i skäl 64 hävdade en exporterande tillverkare att renhetsgraden på det mononatriumglutamat som importerats till unionen och på det som tillverkats och sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden kan skilja sig åt, och att en lämplig justering därför bör göras. Av de anledningar som anges i samma skäl var ingen justering befogad och påståendet fick avvisas.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (153) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(153)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (154) | På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:









  (%) |
| --- | --- |
| Land | Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstull |
| Indonesien | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indonesien | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonesien | Alla övriga företag | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:

(%)

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstull

Indonesien

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indonesien

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonesien

Alla övriga företag

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(155)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (156) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar om detta kan motiveras. |
| --- | --- |

(156)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar om detta kan motiveras.

| (157) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av den stora skillnaden på tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som fastställs i bilagan. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(157)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av den stora skillnaden på tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som fastställs i bilagan. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.

| (158) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag att gälla inte bara de icke-samarbetande exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(158)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag att gälla inte bara de icke-samarbetande exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

| (159) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(159)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel inom en fastställd tidsfrist.

| (160) | De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(160)

De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av mononatriumglutamat, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Indonesien.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstull
  (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Alla övriga företag | 28,4 | B999 |

Företag

Preliminär antidumpningstull

(%)

Taric-tilläggsnummer

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Alla övriga företag

28,4

B999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats tillämpas som gäller för alla övriga företag.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 dagar från datumet för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få information om de viktigast omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få information om de viktigast omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 dagar från datumet för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (EUT C 349, 29.11.2013, s. 5).

2

(3)  EUT C 349, 29.11.2013, s. 14.

3

(4)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  Sammanföll med den enda unionstillverkarens budgetår (BÅ), april–mars (BÅ2010/2011, BÅ2011/2012, BÅ2012/2013, UP)

5

(6)  EUT L 97, 12.4.2007, s. 6.

6

(7)  Kommissionens direktiv 2008/84/EG av den 27 augusti 2008 om särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EUT L 253, 20.9.2008, s. 1).

7

(8)  De genomsnittliga priserna inkluderar inte de antidumpningstullar som införts.

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 259/2012 av den 14 mars 2012 om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 vad gäller användningen av fosfater och andra fosforföreningar i tvättmedel och maskindiskmedel för konsumentbruk (EUT L 94, 30.3.2012, s. 16).

10

(11)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

11

---

BILAGA

På den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska det finnas en försäkran som undertecknats av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan, i följande format:

| — | Namn på och befattning för den tjänsteman vid enheten som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Namn på och befattning för den tjänsteman vid enheten som utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran: ”Jag, undertecknad, intygar att de (volym) mononatriumglutamat som säljs på export till Europeiska unionen som denna faktura omfattar, tillverkades av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indonesien. Jag bekräftar att informationen i denna faktura är fullständig och korrekt.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran: ”Jag, undertecknad, intygar att de (volym) mononatriumglutamat som säljs på export till Europeiska unionen som denna faktura omfattar, tillverkades av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indonesien. Jag bekräftar att informationen i denna faktura är fullständig och korrekt.”

Datum och namnteckning

---

| 21.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 905/2014

av den 20 augusti 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 21.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2013

om statligt stöd SA.33229 (2012/C) – (f.d. 2011/N) – Omstrukturering av NLB – Slovenien som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Nova Ljubljanska banka d.d.

[delgivet med nr C(2013) 9632]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/535/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och berörda parter möjlighet att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 14 januari 2011 anmälde de slovenska myndigheterna ett kapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nova Ljubljanska banka d.d. (nedan kallad NLB d.d.). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 januari 2011 anmälde de slovenska myndigheterna ett kapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nova Ljubljanska banka d.d. (nedan kallad NLB d.d.).

| (2) | Genom sitt beslut av den 7 mars 2011 (2) (nedan kallat det första undsättningsbeslutet) godkände kommissionen ett första undsättningsstöd till förmån för NLB d.d. under en period av sex månader och efter det att en omstruktureringsplan lämnats in. |
| --- | --- |

(2)

Genom sitt beslut av den 7 mars 2011 (2) (nedan kallat det första undsättningsbeslutet) godkände kommissionen ett första undsättningsstöd till förmån för NLB d.d. under en period av sex månader och efter det att en omstruktureringsplan lämnats in.

| (3) | De slovenska myndigheterna anmälde en omstruktureringsplan den 22 juli 2011. De lämnade in ytterligare uppdateringar den 6 september 2011 och den 26 mars 2012. |
| --- | --- |

(3)

De slovenska myndigheterna anmälde en omstruktureringsplan den 22 juli 2011. De lämnade in ytterligare uppdateringar den 6 september 2011 och den 26 mars 2012.

| (4) | Den 16 maj 2012 informerade de slovenska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att bevilja NLB d.d. ett andra kapitaltillskott. Åtgärden anmäldes den 6 juni 2012. |
| --- | --- |

(4)

Den 16 maj 2012 informerade de slovenska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att bevilja NLB d.d. ett andra kapitaltillskott. Åtgärden anmäldes den 6 juni 2012.

| (5) | Genom sitt beslut av den 2 juli 2012 (nedan kallat det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet) godkände kommissionen ett andra kapitaltillskott till NLB d.d. Samtidigt inledde kommissionen en fördjupad granskning eftersom den på grundval av den anmälda omstruktureringsplanen tvivlade på att NLB d.d. hade förmåga att återgå till lönsamhet och att åtgärderna för bördefördelning och begränsning av snedvridningen av konkurrensen var tillräckliga. |
| --- | --- |

(5)

Genom sitt beslut av den 2 juli 2012 (nedan kallat det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet) godkände kommissionen ett andra kapitaltillskott till NLB d.d. Samtidigt inledde kommissionen en fördjupad granskning eftersom den på grundval av den anmälda omstruktureringsplanen tvivlade på att NLB d.d. hade förmåga att återgå till lönsamhet och att åtgärderna för bördefördelning och begränsning av snedvridningen av konkurrensen var tillräckliga.

| (6) | Kommissionens andra beslut om undsättning och om inledande av förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 22 november 2012. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter (3). Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens andra beslut om undsättning och om inledande av förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 22 november 2012. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter (3). Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

| (7) | Efter det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet anmälde de slovenska myndigheterna en reviderad omstruktureringsplan den 7 januari 2013, som var en ändring av den version som lämnades in den 25 mars 2013. I december 2013 lade de slovenska myndigheterna fram ännu en ändrad version av planen. Den version av planen som lämnades in till kommissionen i december 2013 kallas i detta beslut omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(7)

Efter det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet anmälde de slovenska myndigheterna en reviderad omstruktureringsplan den 7 januari 2013, som var en ändring av den version som lämnades in den 25 mars 2013. I december 2013 lade de slovenska myndigheterna fram ännu en ändrad version av planen. Den version av planen som lämnades in till kommissionen i december 2013 kallas i detta beslut omstruktureringsplanen.

| (8) | På begäran från kommissionen lämnade de slovenska myndigheterna kompletterande upplysningar under perioden 2 juli 2012–9 december 2013. |
| --- | --- |

(8)

På begäran från kommissionen lämnade de slovenska myndigheterna kompletterande upplysningar under perioden 2 juli 2012–9 december 2013.

| (9) | Den 10 april 2013 drog kommissionen enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser slutsatsen att Slovenien hade överdrivet stora ekonomiska obalanser. Enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser skulle Slovenien utföra ett stresstest uppifrån och ned och nedifrån och upp och en utvärdering av kvaliteten på tillgångarna i den slovenska banksektorn (nedan kallat stresstestet och kvalitetsutvärderingen), som också gjordes av oberoende konsulter. Resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen har inbegripits i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(9)

Den 10 april 2013 drog kommissionen enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser slutsatsen att Slovenien hade överdrivet stora ekonomiska obalanser. Enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser skulle Slovenien utföra ett stresstest uppifrån och ned och nedifrån och upp och en utvärdering av kvaliteten på tillgångarna i den slovenska banksektorn (nedan kallat stresstestet och kvalitetsutvärderingen), som också gjordes av oberoende konsulter. Resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen har inbegripits i omstruktureringsplanen.

| (10) | Eftersom det är bråttom godtar Republiken Slovenien att detta beslut undantagsvis antas på engelska. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det är bråttom godtar Republiken Slovenien att detta beslut undantagsvis antas på engelska.

2.   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH ORSAKEN TILL DESS PROBLEM

| (11) | Tillsammans med sina filialer är NLB d.d. (nedan kallad NLB eller banken) Sloveniens största bank- och finanskoncern. Per den 30 september 2012 bestod koncernen av NLB d.d. och 47 banker, företag, filialer och representationskontor utomlands. NLB är en stor bankaktör i Slovenien och Sydosteuropa. Per den 30 september 2012 stod NLB för omkring 30 % av den slovenska banksektorn räknat i totala tillgångar. Banken hörde till de tre största bankerna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Kosovo samt Republika Srpska och låg på sjätte plats i Bosnien och Hercegovina. Bankverksamhet är NLB:s viktigaste verksamhet, även om banken även tillhandahåller andra finansiella tjänster, såsom försäkringar, kapitalförvaltning, leasing, fakturakrediter och forfaiting. |
| --- | --- |

(11)

Tillsammans med sina filialer är NLB d.d. (nedan kallad NLB eller banken) Sloveniens största bank- och finanskoncern. Per den 30 september 2012 bestod koncernen av NLB d.d. och 47 banker, företag, filialer och representationskontor utomlands. NLB är en stor bankaktör i Slovenien och Sydosteuropa. Per den 30 september 2012 stod NLB för omkring 30 % av den slovenska banksektorn räknat i totala tillgångar. Banken hörde till de tre största bankerna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Kosovo samt Republika Srpska och låg på sjätte plats i Bosnien och Hercegovina. Bankverksamhet är NLB:s viktigaste verksamhet, även om banken även tillhandahåller andra finansiella tjänster, såsom försäkringar, kapitalförvaltning, leasing, fakturakrediter och forfaiting.

| (12) | NLB har kreditbetyget Caa2 negativ utsikt enligt Moody's och har kreditbetyget BB- negativt hos Fitch. Båda kreditbetygen sänktes under 2013. Huvudorsakerna till sänkningen var kreditportföljens koncentration och fortsatta försämring och bankens svaga ekonomiska och kapitalrelaterade ställning under de rådande marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(12)

NLB har kreditbetyget Caa2 negativ utsikt enligt Moody's och har kreditbetyget BB- negativt hos Fitch. Båda kreditbetygen sänktes under 2013. Huvudorsakerna till sänkningen var kreditportföljens koncentration och fortsatta försämring och bankens svaga ekonomiska och kapitalrelaterade ställning under de rådande marknadsförhållandena.

| (13) | I Slovenien erbjuder NLB ett komplett sortiment av person- och företagsbanktjänster, med tonvikt på marknaden för banktjänster till privatkunder. Banken är även aktiv inom privat-, företags- och investeringsbankverksamhet. |
| --- | --- |

(13)

I Slovenien erbjuder NLB ett komplett sortiment av person- och företagsbanktjänster, med tonvikt på marknaden för banktjänster till privatkunder. Banken är även aktiv inom privat-, företags- och investeringsbankverksamhet.

| (14) | Per den 30 juni 2013 hade NLB följande kapitalstruktur: Republiken Slovenien innehade 77,51 % av NLB:s aktier, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % och Poteza borzno posredniška družba, d.d. (i konkursförfarande) 2,24 %. |
| --- | --- |

(14)

Per den 30 juni 2013 hade NLB följande kapitalstruktur: Republiken Slovenien innehade 77,51 % av NLB:s aktier, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % och Poteza borzno posredniška družba, d.d. (i konkursförfarande) 2,24 %.

| (15) | Per den 31 december 2012 hade NLB totala tillgångar på 14,3 miljarder euro och en total inlåning på omkring 9,1 miljarder euro, som bestod av inlåning till hushåll (6,5 miljarder euro), inlåning till företag (2 miljarder euro) och inlåning till staten (0,6 miljarder euro). Dessutom innehade banken 112 miljoner i skuldebrev under utgivning. Per samma datum uppgick NLB:s totala låneportfölj till icke-banksektorn till omkring 9,5 miljarder euro. Andelen lån i förhållande till inlåning var 104 % (jämfört med 105 % år 2011 och 127 % 2010). |
| --- | --- |

(15)

Per den 31 december 2012 hade NLB totala tillgångar på 14,3 miljarder euro och en total inlåning på omkring 9,1 miljarder euro, som bestod av inlåning till hushåll (6,5 miljarder euro), inlåning till företag (2 miljarder euro) och inlåning till staten (0,6 miljarder euro). Dessutom innehade banken 112 miljoner i skuldebrev under utgivning. Per samma datum uppgick NLB:s totala låneportfölj till icke-banksektorn till omkring 9,5 miljarder euro. Andelen lån i förhållande till inlåning var 104 % (jämfört med 105 % år 2011 och 127 % 2010).

| (16) | Den största orsaken till NLB:s problem är ökningen av nödlidande lån, som ökade från 0,6 miljarder euro 2008 (3,8 % av den totala lånevolymen) till 3,7 miljarder euro i december 2012 (28,2 % av den totala lånevolymen). Dessa dåliga resultat uppstod i samband med stark press på NLB:s kapitaltäckning till följd av den försämrade kvaliteten på bankens tillgångsportfölj, lagstiftningskrav på höjda kapitaltäckningskvoter och enligt investerarnas förväntningar och minskad tillgång till kapital och skuldfinansiering, särskilt kapitalmarknadsfinansiering. |
| --- | --- |

(16)

Den största orsaken till NLB:s problem är ökningen av nödlidande lån, som ökade från 0,6 miljarder euro 2008 (3,8 % av den totala lånevolymen) till 3,7 miljarder euro i december 2012 (28,2 % av den totala lånevolymen). Dessa dåliga resultat uppstod i samband med stark press på NLB:s kapitaltäckning till följd av den försämrade kvaliteten på bankens tillgångsportfölj, lagstiftningskrav på höjda kapitaltäckningskvoter och enligt investerarnas förväntningar och minskad tillgång till kapital och skuldfinansiering, särskilt kapitalmarknadsfinansiering.

| (17) | Innan finanskrisen bröt ut 2008 drevs NLB:s tillväxtstrategi av gynnsamma ekonomiska förhållanden. Under perioden 2002–2009 ökade NLB:s låneportfölj (nettolån) med 15 % årligen och inlåningen med 8 %. Utlåning till företag var den största orsaken till den höga tillväxten. |
| --- | --- |

(17)

Innan finanskrisen bröt ut 2008 drevs NLB:s tillväxtstrategi av gynnsamma ekonomiska förhållanden. Under perioden 2002–2009 ökade NLB:s låneportfölj (nettolån) med 15 % årligen och inlåningen med 8 %. Utlåning till företag var den största orsaken till den höga tillväxten.

| (18) | Förutom denna organiska tillväxt utökade NLB verksamheten genom att förvärva flera bankdotterbolag i sydöstra Europa och etablerade även nya enheter inom segmenten leasing, fakturakrediter/forfaiting, livförsäkringar/pensionsfonder och kapitalförvaltning. Även dessa segment visade organisk tillväxt. |
| --- | --- |

(18)

Förutom denna organiska tillväxt utökade NLB verksamheten genom att förvärva flera bankdotterbolag i sydöstra Europa och etablerade även nya enheter inom segmenten leasing, fakturakrediter/forfaiting, livförsäkringar/pensionsfonder och kapitalförvaltning. Även dessa segment visade organisk tillväxt.

| (19) | I tabell 1 visas utvecklingen hos NLB:s tillgångar i Slovenien och sydöstra Europa under perioden 31 december 2006–30 september 2012.

  Tabell 1


  NLB:s totala marknadsandelar för tillgångar













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9M 2012 |
| NLB-koncernens totala tillgångar (miljoner euro) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Slovenien | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosnien och Hercegovina – Federationen | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnien och Hercegovina – Republika Srpska | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Montenegro | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosovo | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Makedonien | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbien | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

I tabell 1 visas utvecklingen hos NLB:s tillgångar i Slovenien och sydöstra Europa under perioden 31 december 2006–30 september 2012.

Tabell 1

NLB:s totala marknadsandelar för tillgångar

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9M 2012

NLB-koncernens totala tillgångar (miljoner euro)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Slovenien

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosnien och Hercegovina – Federationen

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnien och Hercegovina – Republika Srpska

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Montenegro

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosovo

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Makedonien

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbien

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | NLB visade lönsamhet under perioden 2003–2008. Banken har emellertid genererat förluster efter skatt sedan 2009. Förlusterna uppgick till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 239 miljoner euro 2011 och 273,5 miljoner euro 2012. Under den första terminen 2013 registrerade NLB förluster efter skatt på 91,2 miljoner euro. NLB:s låneportfölj började försämras 2009. De nödlidande lånen ökade från 3,8 % 2008 till 28,2 % i december 2012. |
| --- | --- |

(20)

NLB visade lönsamhet under perioden 2003–2008. Banken har emellertid genererat förluster efter skatt sedan 2009. Förlusterna uppgick till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 239 miljoner euro 2011 och 273,5 miljoner euro 2012. Under den första terminen 2013 registrerade NLB förluster efter skatt på 91,2 miljoner euro. NLB:s låneportfölj började försämras 2009. De nödlidande lånen ökade från 3,8 % 2008 till 28,2 % i december 2012.

| (21) | Per den 30 juni 2013 uppgick NLB:s kapitalbas till 1 074,3 miljoner euro. Bankens kärnprimärkapitalkvot enligt EU:s förordning om kapitalkrav (4) (nedan kallad kapitalkravsförordningen) uppgick till 8,5 %. |
| --- | --- |

(21)

Per den 30 juni 2013 uppgick NLB:s kapitalbas till 1 074,3 miljoner euro. Bankens kärnprimärkapitalkvot enligt EU:s förordning om kapitalkrav (4) (nedan kallad kapitalkravsförordningen) uppgick till 8,5 %.

| (22) | Den 4 december 2013 visade resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen att NLB hade ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro (5) enligt det negativa scenariot. |
| --- | --- |

(22)

Den 4 december 2013 visade resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen att NLB hade ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro (5) enligt det negativa scenariot.

3.   STÖDÅTGÄRDERNA

| (23) | Hittills har NLB beviljats följande åtgärder som omfattar statligt stöd:






  i) | Det första kapitaltillskottet på 250 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det första undsättningsbeslutet av den 7 mars 2011. |
| --- | --- | --- |

(23)

Hittills har NLB beviljats följande åtgärder som omfattar statligt stöd:

i)

Det första kapitaltillskottet på 250 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det första undsättningsbeslutet av den 7 mars 2011.

| ii) | Det andra kapitaltillskottet på 382,9 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012. |
| --- | --- |

ii)

Det andra kapitaltillskottet på 382,9 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

| (24) | Förutom dessa två kapitaltillskott har Slovenien för avsikt att vidta följande två åtgärder till förmån för NLB:






  iii) | Ett tredje kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro. |
| --- | --- | --- |

(24)

Förutom dessa två kapitaltillskott har Slovenien för avsikt att vidta följande två åtgärder till förmån för NLB:

iii)

Ett tredje kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro.

| iv) | En överföring till BAMC av en pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro). |
| --- | --- |

iv)

En överföring till BAMC av en pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro).

3.1   DET FÖRSTA KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

| (25) | Under åren 2009 och 2010 gjorde NLB förluster efter flera års vinster, främst på grund av det försämrade ekonomiska klimatet. Den svaga ekonomiska tillväxten och den ökande arbetslösheten ledde dels till minskad efterfrågan på lån, dels till en betydlig ökning av antalet osäkra lån. NLB:s kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen minskade från 6,9 % 2009 till 6 % 2010. I juli 2010 uppmanade den slovenska centralbanken NLB att stärka sin kapitalställning. Till följd av detta beslutade NLB att anskaffa mer kapital. |
| --- | --- |

(25)

Under åren 2009 och 2010 gjorde NLB förluster efter flera års vinster, främst på grund av det försämrade ekonomiska klimatet. Den svaga ekonomiska tillväxten och den ökande arbetslösheten ledde dels till minskad efterfrågan på lån, dels till en betydlig ökning av antalet osäkra lån. NLB:s kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen minskade från 6,9 % 2009 till 6 % 2010. I juli 2010 uppmanade den slovenska centralbanken NLB att stärka sin kapitalställning. Till följd av detta beslutade NLB att anskaffa mer kapital.

| (26) | NLB avsåg att anskaffa 250 miljoner euro i eget kapital, vilket motsvarade 1,6 % av bankens riskvägda tillgångar, via en marknadsintroduktion av sina aktier. Kapitalökningen genomfördes i två trancher. I det första skedet erbjöds akterna till befintliga aktieägare för teckning (det totala teckningsbara beloppet uppgick till 89,2 miljoner euro, och staten utövade fullständigt sin företrädesrätt). I det andra skedet erbjöds de återstående aktierna till allmänheten. På grund av bristande intresse från allmänheten tecknades aktierna till slut fullständigt av Slovenien. |
| --- | --- |

(26)

NLB avsåg att anskaffa 250 miljoner euro i eget kapital, vilket motsvarade 1,6 % av bankens riskvägda tillgångar, via en marknadsintroduktion av sina aktier. Kapitalökningen genomfördes i två trancher. I det första skedet erbjöds akterna till befintliga aktieägare för teckning (det totala teckningsbara beloppet uppgick till 89,2 miljoner euro, och staten utövade fullständigt sin företrädesrätt). I det andra skedet erbjöds de återstående aktierna till allmänheten. På grund av bristande intresse från allmänheten tecknades aktierna till slut fullständigt av Slovenien.

| (27) | Detta första kapitaltillskott godkändes den 7 mars 2011 som tillfälligt undsättningsstöd i kommissionens första beslut om undsättning. Kommissionen meddelade att den skulle bedöma bördefördelningen mer i detalj under sin utvärdering av den omstruktureringsplan som Slovenien hade åtagit sig att lämna in (6). |
| --- | --- |

(27)

Detta första kapitaltillskott godkändes den 7 mars 2011 som tillfälligt undsättningsstöd i kommissionens första beslut om undsättning. Kommissionen meddelade att den skulle bedöma bördefördelningen mer i detalj under sin utvärdering av den omstruktureringsplan som Slovenien hade åtagit sig att lämna in (6).

3.2   DET ANDRA KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

| (28) | I maj 2011 krävde Sloveniens centralbank en ytterligare stärkning av NLB:s kapitalställning. |
| --- | --- |

(28)

I maj 2011 krävde Sloveniens centralbank en ytterligare stärkning av NLB:s kapitalställning.

| (29) | I avsaknad av privata investerare beviljade Slovenien 382,9 miljoner euro till NLB i form av villkorade konvertibla instrument, som utgör kärnprimärkapital enligt de tillämpliga bestämmelserna. I mars 2013 förvandlade NLB de villkorade konvertibla instrumenten till egna stamaktier i enlighet med villkoret i avtalet om instrumenten. |
| --- | --- |

(29)

I avsaknad av privata investerare beviljade Slovenien 382,9 miljoner euro till NLB i form av villkorade konvertibla instrument, som utgör kärnprimärkapital enligt de tillämpliga bestämmelserna. I mars 2013 förvandlade NLB de villkorade konvertibla instrumenten till egna stamaktier i enlighet med villkoret i avtalet om instrumenten.

| (30) | Detta andra kapitaltillskott godkändes av kommissionen genom det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet (7). |
| --- | --- |

(30)

Detta andra kapitaltillskott godkändes av kommissionen genom det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet (7).

3.3   DET TREDJE KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

| (31) | Enligt resultaten av stresstestet och kvalitetsutvärderingen och med tanke på omstruktureringsplanens utformning, inklusive avyttringen av tillgångar och överföringen av vissa värdeminskade tillgångar till BAMC, har NLB ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro. Med hänsyn till effekten av den planerade nedskrivningen av den efterställda skulden (som minskar NLB:s kapitalbehov med 250 miljoner euro) kommer staten att förse NLB med ytterligare kapital till ett belopp av 1,558 miljarder euro i form av statsobligationer och kontanter för att ge banken möjlighet att återgå till lönsamhet. |
| --- | --- |

(31)

Enligt resultaten av stresstestet och kvalitetsutvärderingen och med tanke på omstruktureringsplanens utformning, inklusive avyttringen av tillgångar och överföringen av vissa värdeminskade tillgångar till BAMC, har NLB ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro. Med hänsyn till effekten av den planerade nedskrivningen av den efterställda skulden (som minskar NLB:s kapitalbehov med 250 miljoner euro) kommer staten att förse NLB med ytterligare kapital till ett belopp av 1,558 miljarder euro i form av statsobligationer och kontanter för att ge banken möjlighet att återgå till lönsamhet.

3.4   ÖVERFÖRING AV VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR TILL BAMC

| (32) | Sloveniens lag om bankers stabilitet, som trädde i kraft i december 2012, utgör ramen för utfärdandet av garantier för att finansiera överföringar av ackumulerade problemtillgångar till BAMC, eller till ett specialföretag. Lagen innehåller även bestämmelser om kapitaltillskott för att hantera bankers förluster till följd av överföringar av tillgångar till deras långsiktiga ekonomiska värde. |
| --- | --- |

(32)

Sloveniens lag om bankers stabilitet, som trädde i kraft i december 2012, utgör ramen för utfärdandet av garantier för att finansiera överföringar av ackumulerade problemtillgångar till BAMC, eller till ett specialföretag. Lagen innehåller även bestämmelser om kapitaltillskott för att hantera bankers förluster till följd av överföringar av tillgångar till deras långsiktiga ekonomiska värde.

| (33) | I maj 2013 utarbetade Slovenien ett nationellt reformprogram i syfte att genomföra EU:s landsspecifika rekommendationer till landet. Det nationella reformprogrammet omfattar överföringar av värdeminskade tillgångar till BAMC från de tre största slovenska bankerna, inklusive NLB. Följande tillgångar ska överföras till BAMC: konkursföretag, fordringar som ska omstruktureras, fordringar med fastigheter som säkerhet, finansiella holdingföretag och andra nödlidande lån. |
| --- | --- |

(33)

I maj 2013 utarbetade Slovenien ett nationellt reformprogram i syfte att genomföra EU:s landsspecifika rekommendationer till landet. Det nationella reformprogrammet omfattar överföringar av värdeminskade tillgångar till BAMC från de tre största slovenska bankerna, inklusive NLB. Följande tillgångar ska överföras till BAMC: konkursföretag, fordringar som ska omstruktureras, fordringar med fastigheter som säkerhet, finansiella holdingföretag och andra nödlidande lån.

| (34) | Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess, och storleken på den tillgångsportfölj som kommer att överföras uppgår till 2,2 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier. |
| --- | --- |

(34)

Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess, och storleken på den tillgångsportfölj som kommer att överföras uppgår till 2,2 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier.

4.   OMSTRUKTURERINGSPLAN OCH ÅTAGANDEN

| (35) | De slovenska myndigheterna lämnade in en omstruktureringsplan som omfattar omstruktureringsperioden 2013–31 december 2017. |
| --- | --- |

(35)

De slovenska myndigheterna lämnade in en omstruktureringsplan som omfattar omstruktureringsperioden 2013–31 december 2017.

| (36) | De viktigaste inslagen i omstruktureringsplanen är stärkt företagsstyrning och riskhantering, starkare inriktning på bankens kärnmarknader, minskning av nödlidande lån samt ett kostnadsminskningsprogram. Omstruktureringsplanen omfattar finansiella prognoser för NLB enligt ett basscenario fram till den 31 december 2017. Det negativa scenario som tagits fram med hjälp av stresstestet och kvalitetsutvärderingen har också inbegripits. |
| --- | --- |

(36)

De viktigaste inslagen i omstruktureringsplanen är stärkt företagsstyrning och riskhantering, starkare inriktning på bankens kärnmarknader, minskning av nödlidande lån samt ett kostnadsminskningsprogram. Omstruktureringsplanen omfattar finansiella prognoser för NLB enligt ett basscenario fram till den 31 december 2017. Det negativa scenario som tagits fram med hjälp av stresstestet och kvalitetsutvärderingen har också inbegripits.

| (37) | Slovenien gjorde ett antal åtaganden som anges i bilagan. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Förvaltarens övervakningsuppdrag täcker hela omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Slovenien gjorde ett antal åtaganden som anges i bilagan. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Förvaltarens övervakningsuppdrag täcker hela omstruktureringsperioden.

4.1   ÅTERGÅNG TILL LÖNSAMHET PÅ LÅNG SIKT

| (38) | De två viktigaste frågorna när det gäller återställandet av NLB:s lönsamhet är i) genomförande av moderna strukturer och rutiner för företagsstyrning för att se till att NLB:s beslut är mer affärsinriktade, och ii) en översyn av bankens kreditpolicyer och riskhanteringsprocesser, särskilt hanteringen av kreditrisker. |
| --- | --- |

(38)

De två viktigaste frågorna när det gäller återställandet av NLB:s lönsamhet är i) genomförande av moderna strukturer och rutiner för företagsstyrning för att se till att NLB:s beslut är mer affärsinriktade, och ii) en översyn av bankens kreditpolicyer och riskhanteringsprocesser, särskilt hanteringen av kreditrisker.

| (39) | De ändringar av företagsstyrningen som anges i bilagan ska enligt kapitalkravsdirektivet (8) och slovensk nationell lagstiftning genomföras inom tre månader efter den dag då detta beslut antas. Syftet med de ändringar av NLB:s stadgar och interna regler som blir följden av detta är att se till att NLB:s styrelse ensam har befogenheten och ansvaret för att leda NLB:s dagliga verksamhet på ett oberoende sätt och endast i bankens intresse. Detta medför i sin tur att armslängdsprincipen kommer att tillämpas på förbindelserna mellan banken och dess aktieägare, särskilt Slovenien. I detta avseende förbinder sig Slovenien att inte ingripa i utnämningen av tillsynsnämndens ledamöter och direktörer på annat sätt än genom att utöva sina aktieägarrättigheter enligt Sloveniens ordinarie bolagsrätt. NLB kommer att utse oberoende experter till två tredjedelar av platserna och rösträtterna i tillsynsnämnden och dess kommittéer. Banken kommer även att införa rutiner för att säkerställa en oberoende och objektiv intern revisionsfunktion. NLB kommer att tillämpa en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad affärspolicy i genomförandet av de planerade åtgärderna. Banken kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande, att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål, att de är transparenta och överensstämmer med Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för ersättningspolicy och ersättningspraxis av den 10 december 2010. Fram till den 31 december 2017 kommer NLB att införa ett tak för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt de berörda reglerna i bankmeddelandet från 2013 (9). Den variabla årliga ersättningen till styrelsen och personal i front office-funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till fem månadslöner. Det variabla beloppet för personal i andra funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till tre månadslöner. Betalningen av minst 50 % av den variabla ersättningen kommer dessutom att skjutas upp under en period av tre år. Detta innebär att sådan ersättning fram till den 31 december 2017 inte kommer att vara högre än 15 gånger den nationella genomsnittslönen i Slovenien eller 10 gånger genomsnittslönen i NLB, beroende på vilken som är högst. |
| --- | --- |

(39)

De ändringar av företagsstyrningen som anges i bilagan ska enligt kapitalkravsdirektivet (8) och slovensk nationell lagstiftning genomföras inom tre månader efter den dag då detta beslut antas. Syftet med de ändringar av NLB:s stadgar och interna regler som blir följden av detta är att se till att NLB:s styrelse ensam har befogenheten och ansvaret för att leda NLB:s dagliga verksamhet på ett oberoende sätt och endast i bankens intresse. Detta medför i sin tur att armslängdsprincipen kommer att tillämpas på förbindelserna mellan banken och dess aktieägare, särskilt Slovenien. I detta avseende förbinder sig Slovenien att inte ingripa i utnämningen av tillsynsnämndens ledamöter och direktörer på annat sätt än genom att utöva sina aktieägarrättigheter enligt Sloveniens ordinarie bolagsrätt. NLB kommer att utse oberoende experter till två tredjedelar av platserna och rösträtterna i tillsynsnämnden och dess kommittéer. Banken kommer även att införa rutiner för att säkerställa en oberoende och objektiv intern revisionsfunktion. NLB kommer att tillämpa en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad affärspolicy i genomförandet av de planerade åtgärderna. Banken kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande, att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål, att de är transparenta och överensstämmer med Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för ersättningspolicy och ersättningspraxis av den 10 december 2010. Fram till den 31 december 2017 kommer NLB att införa ett tak för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt de berörda reglerna i bankmeddelandet från 2013 (9). Den variabla årliga ersättningen till styrelsen och personal i front office-funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till fem månadslöner. Det variabla beloppet för personal i andra funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till tre månadslöner. Betalningen av minst 50 % av den variabla ersättningen kommer dessutom att skjutas upp under en period av tre år. Detta innebär att sådan ersättning fram till den 31 december 2017 inte kommer att vara högre än 15 gånger den nationella genomsnittslönen i Slovenien eller 10 gånger genomsnittslönen i NLB, beroende på vilken som är högst.

| (40) | NLB kommer dessutom att se över sina interna prissättnings- och riskhanteringsprocesser genom att tillämpa ett antal regler och åtgärder som anges närmare i bilagan. Prissättningen på nya lån kommer att anses vara lämplig om de nya lånen bidrar till att uppnå positiv avkastning på eget kapital på minst [...] (10) % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017 för varje klientförbindelse enligt de villkor som anges närmare i bilagan. |
| --- | --- |

(40)

NLB kommer dessutom att se över sina interna prissättnings- och riskhanteringsprocesser genom att tillämpa ett antal regler och åtgärder som anges närmare i bilagan. Prissättningen på nya lån kommer att anses vara lämplig om de nya lånen bidrar till att uppnå positiv avkastning på eget kapital på minst [...] (10) % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017 för varje klientförbindelse enligt de villkor som anges närmare i bilagan.

| (41) | NLB:s tillgångar kommer att delas upp mellan en väsentlig enhet (omkring 10,6 miljarder euro) och en icke väsentlig enhet (omkring 2 miljarder euro). En pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro) kommer att överföras till BAMC enligt en åtgärd för värdeminskade tillgångar. NLB kommer att minska koncernens balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(41)

NLB:s tillgångar kommer att delas upp mellan en väsentlig enhet (omkring 10,6 miljarder euro) och en icke väsentlig enhet (omkring 2 miljarder euro). En pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro) kommer att överföras till BAMC enligt en åtgärd för värdeminskade tillgångar. NLB kommer att minska koncernens balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017.

| (42) | Enligt omstruktureringsplanen förutses ett ytterligare kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro från staten förutom det statliga stöd som banken mottog i mars 2011 och juli 2012. Detta tredje kapitaltillskott kommer omedelbart att öka kärnprimärkapitalkvoten enligt kapitalkravsförordningen till 15 % och kommer också att uppväga förväntade förluster. På så sätt försäkrar man sig om att NLB uppfyller de obligatoriska kapitalkraven under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Enligt omstruktureringsplanen förutses ett ytterligare kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro från staten förutom det statliga stöd som banken mottog i mars 2011 och juli 2012. Detta tredje kapitaltillskott kommer omedelbart att öka kärnprimärkapitalkvoten enligt kapitalkravsförordningen till 15 % och kommer också att uppväga förväntade förluster. På så sätt försäkrar man sig om att NLB uppfyller de obligatoriska kapitalkraven under omstruktureringsperioden.

| (43) | NLB:s framtida affärsstrategi inriktas på bankens kärnmarknader, det vill säga banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag samt utvalda företagskunder. NLB planerar en betydlig minskning av sin portfölj med ägarintressen, som överensstämmer med bankens strategi att inrikta sig på kärnverksamheter i kärnregioner. I detta avseende kommer NLB:s icke väsentliga verksamhet att skäras ned betydligt enligt omstruktureringsplanen. Nedskärningarna omfattar försäljning av alla leasing-, fakturakredits-/forfaiting- och fastighetsverksamheter samt upphörande, tills vidare, med den icke väsentliga verksamheten att bevilja nya krediter till företagskunder utomlands. |
| --- | --- |

(43)

NLB:s framtida affärsstrategi inriktas på bankens kärnmarknader, det vill säga banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag samt utvalda företagskunder. NLB planerar en betydlig minskning av sin portfölj med ägarintressen, som överensstämmer med bankens strategi att inrikta sig på kärnverksamheter i kärnregioner. I detta avseende kommer NLB:s icke väsentliga verksamhet att skäras ned betydligt enligt omstruktureringsplanen. Nedskärningarna omfattar försäljning av alla leasing-, fakturakredits-/forfaiting- och fastighetsverksamheter samt upphörande, tills vidare, med den icke väsentliga verksamheten att bevilja nya krediter till företagskunder utomlands.

| (44) | NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i Slovenien inom följande branscher ([...] % minskning av riskvägda tillgångar i genomsnitt under perioden 31 december 2013–31 december 2017: i) företagskunder inom byggindustribranschen (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017), ii) företagskunder inom transportindustribranschen (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017, och iii) finansiella holdingföretag (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017). |
| --- | --- |

(44)

NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i Slovenien inom följande branscher ([...] % minskning av riskvägda tillgångar i genomsnitt under perioden 31 december 2013–31 december 2017: i) företagskunder inom byggindustribranschen (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017), ii) företagskunder inom transportindustribranschen (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017, och iii) finansiella holdingföretag (riskvägda tillgångar från [...] miljoner euro den 31 december 2013 till [...] miljoner euro den 31 december 2017).

| (45) | Till följd av genomförandet av omstruktureringsplanen, särskilt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, kommer NLB:s totala tillgångar att minska från 14,5 miljarder euro den 31 december 2012 till [10–20] miljarder euro den 31 december 2017. De riskvägda tillgångarna kommer att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(45)

Till följd av genomförandet av omstruktureringsplanen, särskilt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, kommer NLB:s totala tillgångar att minska från 14,5 miljarder euro den 31 december 2012 till [10–20] miljarder euro den 31 december 2017. De riskvägda tillgångarna kommer att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017.

| (46) | NLB:s nuvarande portfölj är fullständigt finansierad under den ursprungliga löptiden. Inför framtiden planerar NLB att rikta om verksamheten för att koncentrera sig på inlåning från allmänheten, vilket är bankens historiska finansieringsbas, men planerar även att ha en diversifierad kapitalmarknadsfinanseringsbas. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(46)

NLB:s nuvarande portfölj är fullständigt finansierad under den ursprungliga löptiden. Inför framtiden planerar NLB att rikta om verksamheten för att koncentrera sig på inlåning från allmänheten, vilket är bankens historiska finansieringsbas, men planerar även att ha en diversifierad kapitalmarknadsfinanseringsbas. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017.

| (47) | NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader. Bankens driftskostnader uppgick till 368 miljoner euro på koncernnivå 2012. NLB kommer att minska sina driftskostnader på koncernnivå (exklusive extra och ej återkommande engångskostnader, dvs. omstruktureringsutgifter) till [300–350] miljoner euro till den 31 december 2014, [300–350] miljoner euro till den 31 december 2015, [250–300] miljoner euro till den 31 december 2016 och [200–250] miljoner euro till den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(47)

NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader. Bankens driftskostnader uppgick till 368 miljoner euro på koncernnivå 2012. NLB kommer att minska sina driftskostnader på koncernnivå (exklusive extra och ej återkommande engångskostnader, dvs. omstruktureringsutgifter) till [300–350] miljoner euro till den 31 december 2014, [300–350] miljoner euro till den 31 december 2015, [250–300] miljoner euro till den 31 december 2016 och [200–250] miljoner euro till den 31 december 2017.

| (48) | Enligt planerna bör NLB den 31 december 2017 ha uppnått en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] %. Omstruktureringsplanen innehåller finansiella prognoser för perioden 2013–2017 och visar på en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] % per den 31 december 2017. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017. |
| --- | --- |

(48)

Enligt planerna bör NLB den 31 december 2017 ha uppnått en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] %. Omstruktureringsplanen innehåller finansiella prognoser för perioden 2013–2017 och visar på en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] % per den 31 december 2017. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017.

| (49) | Avslutningsvis kommer Slovenien att minska sitt aktieinnehav i NLB [...] (den s.k. [...] per den [...]). Om Slovenien inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för försäljningen av sitt aktieinnehav i NLB förutom [...], kommer Slovenien och NLB att bevilja avyttringsförvaltaren ett exklusivt mandat att sälja [...], [...], [...], [...], [...] och [...]. |
| --- | --- |

(49)

Avslutningsvis kommer Slovenien att minska sitt aktieinnehav i NLB [...] (den s.k. [...] per den [...]). Om Slovenien inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för försäljningen av sitt aktieinnehav i NLB förutom [...], kommer Slovenien och NLB att bevilja avyttringsförvaltaren ett exklusivt mandat att sälja [...], [...], [...], [...], [...] och [...].

4.2   BÖRDEFÖRDELNING

| (50) | Enligt omstruktureringsplanen råder förbud mot fördelning av kuponger, vinstutdelningar och vinster under planens löptid fram till den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(50)

Enligt omstruktureringsplanen råder förbud mot fördelning av kuponger, vinstutdelningar och vinster under planens löptid fram till den 31 december 2017.

| (51) | Slovenien garanterar att NLB under omstruktureringsperioden kommer att avstå från att göra betalningar avseende kapitalinstrument, om inte betalningarna härrör från en laglig skyldighet. Slovenien garanterar också att NLB inte kommer att säga upp eller köpa tillbaka sådana instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till betalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyligen utfärdade instrument (det vill säga instrument som utfärdats efter det att kommissionen antagit detta beslut) under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(51)

Slovenien garanterar att NLB under omstruktureringsperioden kommer att avstå från att göra betalningar avseende kapitalinstrument, om inte betalningarna härrör från en laglig skyldighet. Slovenien garanterar också att NLB inte kommer att säga upp eller köpa tillbaka sådana instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till betalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyligen utfärdade instrument (det vill säga instrument som utfärdats efter det att kommissionen antagit detta beslut) under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut.

| (52) | NLB:s befintliga aktieägare försvagades redan allvarligt till följd av det första kapitaltillskottet i mars 2011 och det andra kapitaltillskottet i juli 2012. NLB:s kvarstående underordnade värdepapper uppgår till 250 miljoner euro. Slovenien förbinder sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) fullständigt skriver ned sina aktieägares egna kapital samt utestående underordnade skulder. Till följd av detta kommer staten att bli enda aktieägare i NLB, jämfört med den andel på 33,1 % som den innehade före det första statliga kapitaltillskottet i mars 2011. |
| --- | --- |

(52)

NLB:s befintliga aktieägare försvagades redan allvarligt till följd av det första kapitaltillskottet i mars 2011 och det andra kapitaltillskottet i juli 2012. NLB:s kvarstående underordnade värdepapper uppgår till 250 miljoner euro. Slovenien förbinder sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) fullständigt skriver ned sina aktieägares egna kapital samt utestående underordnade skulder. Till följd av detta kommer staten att bli enda aktieägare i NLB, jämfört med den andel på 33,1 % som den innehade före det första statliga kapitaltillskottet i mars 2011.

| (53) | Slovenien åtar sig vidare att sälja NLB:s ägarintressen i de företag som anges i punkt 3 i bilagan, vars totala tillgångsvärde uppgick till [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012 samt i de icke väsentliga dotterbolag som anges i punkt 4 i bilagan, vars totala tillgångsvärde var [950–1 000] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB kommer även att sälja sina ägarintressen i alla de gemensamma företag som anges i punkt 5 i bilagan. Dessutom kommer NLB att lägga ned [...] till den [...]. |
| --- | --- |

(53)

Slovenien åtar sig vidare att sälja NLB:s ägarintressen i de företag som anges i punkt 3 i bilagan, vars totala tillgångsvärde uppgick till [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012 samt i de icke väsentliga dotterbolag som anges i punkt 4 i bilagan, vars totala tillgångsvärde var [950–1 000] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB kommer även att sälja sina ägarintressen i alla de gemensamma företag som anges i punkt 5 i bilagan. Dessutom kommer NLB att lägga ned [...] till den [...].

| (54) | Eventuella tillskott från NLB till sina dotterbolag i form av eget kapital kommer att tecknas till i) 25 % rabatt på aktiepriset – efter justering för ”utspädningseffekter”, kvantifierat med användning av allmänt vedertagna marknadstekniker (11) – omedelbart före meddelandet om kapitaltillskottet, eller ii) det lägsta pris vid vilket andra aktieägare i dessa dotterbolag bidrar till kapitaltillskottet. För ej börsnoterade enheter kommer aktiernas marknadsvärde att fastställas med hjälp av en lämplig och allmänt vedertagen marknadsbaserad värderingsmetod. Om kapitaltillskottet består av hybridinstrument kommer dessa instrument att innehålla en alternativ kupongbetalningsmekanism och en bestämmelse som fastställer hybridinstrumentets omräkningsgrad till eget kapital vid 25 % rabatt på det teoretiska priset utan teckningsrätter (som fastställs på samma sätt som tillskott av eget kapital). |
| --- | --- |

(54)

Eventuella tillskott från NLB till sina dotterbolag i form av eget kapital kommer att tecknas till i) 25 % rabatt på aktiepriset – efter justering för ”utspädningseffekter”, kvantifierat med användning av allmänt vedertagna marknadstekniker (11) – omedelbart före meddelandet om kapitaltillskottet, eller ii) det lägsta pris vid vilket andra aktieägare i dessa dotterbolag bidrar till kapitaltillskottet. För ej börsnoterade enheter kommer aktiernas marknadsvärde att fastställas med hjälp av en lämplig och allmänt vedertagen marknadsbaserad värderingsmetod. Om kapitaltillskottet består av hybridinstrument kommer dessa instrument att innehålla en alternativ kupongbetalningsmekanism och en bestämmelse som fastställer hybridinstrumentets omräkningsgrad till eget kapital vid 25 % rabatt på det teoretiska priset utan teckningsrätter (som fastställs på samma sätt som tillskott av eget kapital).

4.3   ÅTGÄRDER FÖR ATT BEGRÄNSA SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN

| (55) | För att begränsa snedvridning av konkurrensen planerar NLB att minska sin affärsverksamhet i Slovenien. NLB kommer att minska sin balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(55)

För att begränsa snedvridning av konkurrensen planerar NLB att minska sin affärsverksamhet i Slovenien. NLB kommer att minska sin balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017.

| (56) | NLB har bland annat åtagit sig att sälja sina ägarintressen i bankverksamheter på strategiska marknader. NLB kommer att sälja sina [...] senast den [...]. Den försäljningen kommer att minska NLB:s inflytande i [...]. NLB kommer även att fullständigt avyttra sitt aktieinnehav i [...] senast den [...]. |
| --- | --- |

(56)

NLB har bland annat åtagit sig att sälja sina ägarintressen i bankverksamheter på strategiska marknader. NLB kommer att sälja sina [...] senast den [...]. Den försäljningen kommer att minska NLB:s inflytande i [...]. NLB kommer även att fullständigt avyttra sitt aktieinnehav i [...] senast den [...].

| (57) | NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i byggbranschen, transportbranschen och i finansiella holdingföretag i Slovenien genom att minska sina riskvägda tillgångar med i genomsnitt [...] % inom dessa branscher under perioden 31 december 2013–31 december 2017. NLB kommer dessutom att upphöra med sin affärsstrategi att tillhandahålla nya krediter till företagskunder utomlands. |
| --- | --- |

(57)

NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i byggbranschen, transportbranschen och i finansiella holdingföretag i Slovenien genom att minska sina riskvägda tillgångar med i genomsnitt [...] % inom dessa branscher under perioden 31 december 2013–31 december 2017. NLB kommer dessutom att upphöra med sin affärsstrategi att tillhandahålla nya krediter till företagskunder utomlands.

| (58) | NLB kommer att upphöra med all leasing-, fakturakredit- och forfaitingverksamhet genom att avyttra dotterbolag i Slovenien och utomlands. |
| --- | --- |

(58)

NLB kommer att upphöra med all leasing-, fakturakredit- och forfaitingverksamhet genom att avyttra dotterbolag i Slovenien och utomlands.

| (59) | NLB kommer att respektera kupongförbudet, ett förbud mot utdelning, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder enligt de villkor som anges i de relevanta punkterna i bilagan. |
| --- | --- |

(59)

NLB kommer att respektera kupongförbudet, ett förbud mot utdelning, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder enligt de villkor som anges i de relevanta punkterna i bilagan.

| (60) | En kapitalåterbetalningsmekanism införs, enligt vilken NLB kommer att betala ut utdelningar till sina aktieägare 2015, 2016 och 2017 (12). För budgetåren 2015 och 2016 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 50 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. För budgetåret 2017 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 100 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. Utan att det påverkar den slovenska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över NLB ska utbetalningen av utdelningar upphävas om detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år. |
| --- | --- |

(60)

En kapitalåterbetalningsmekanism införs, enligt vilken NLB kommer att betala ut utdelningar till sina aktieägare 2015, 2016 och 2017 (12). För budgetåren 2015 och 2016 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 50 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. För budgetåret 2017 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 100 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. Utan att det påverkar den slovenska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över NLB ska utbetalningen av utdelningar upphävas om detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år.

4.4   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN FÖR VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR

a)   Mål

| (61) | NLB kommer att dra nytta av en åtgärd för värdeminskade tillgångar genom att överföra tillgångar till BAMC. Syftet med åtgärden är att undanröja osäkerheten kring det framtida värdet på NLB:s mest problematiska tillgångsportfölj och se till att banken koncentrerar sig på att genomföra omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(61)

NLB kommer att dra nytta av en åtgärd för värdeminskade tillgångar genom att överföra tillgångar till BAMC. Syftet med åtgärden är att undanröja osäkerheten kring det framtida värdet på NLB:s mest problematiska tillgångsportfölj och se till att banken koncentrerar sig på att genomföra omstruktureringsplanen.

b)   Åtgärdens utformning och innehåll

| (62) | Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn. |
| --- | --- |

(62)

Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn.

| (63) | Det övergripande syftet med BAMC är att företaget ska förvalta de tillgångar företaget mottar och avyttra dem på ett ordnat sätt, med maximal återvinning. På så vis bidrar BAMC till omstruktureringen av finanssystemet, samtidigt som användningen av offentliga medel minimeras och marknadssnedvridningar undviks i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

(63)

Det övergripande syftet med BAMC är att företaget ska förvalta de tillgångar företaget mottar och avyttra dem på ett ordnat sätt, med maximal återvinning. På så vis bidrar BAMC till omstruktureringen av finanssystemet, samtidigt som användningen av offentliga medel minimeras och marknadssnedvridningar undviks i så stor utsträckning som möjligt.

| (64) | BAMC får förvärva eller täcka risker, särskilt tillgångar, värdepapper, derivat, rättigheter och skyldigheter enligt godkända lån eller garantier med förbunden säkerhet. BAMC kommer att betala NLB det fastställda överföringsvärdet med statligt garanterade skuldebrev som utfärdas av BAMC. Överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(64)

BAMC får förvärva eller täcka risker, särskilt tillgångar, värdepapper, derivat, rättigheter och skyldigheter enligt godkända lån eller garantier med förbunden säkerhet. BAMC kommer att betala NLB det fastställda överföringsvärdet med statligt garanterade skuldebrev som utfärdas av BAMC. Överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd.

c)   Räckvidden för överföringar av värdeminskade tillgångar och lån

| (65) | Överföringen rör följande tillgångskategorier:






  a) | Företag i konkurs med bostadsfastigheter som säkerhet. |
| --- | --- | --- |

(65)

Överföringen rör följande tillgångskategorier:

a)

Företag i konkurs med bostadsfastigheter som säkerhet.

| b) | Fordringar på finansiella holdingföretag som ska omstruktureras. |
| --- | --- |

b)

Fordringar på finansiella holdingföretag som ska omstruktureras.

| c) | Andra företag i konkurs. |
| --- | --- |

c)

Andra företag i konkurs.

| d) | Andra fordringar med bostadsfastigheter som säkerhet. |
| --- | --- |

d)

Andra fordringar med bostadsfastigheter som säkerhet.

| e) | Finansiella holdingföretag. |
| --- | --- |

e)

Finansiella holdingföretag.

| f) | Byggföretag. |
| --- | --- |

f)

Byggföretag.

| g) | Transportföretag. |
| --- | --- |

g)

Transportföretag.

| h) | Andra osäkra exponeringar. |
| --- | --- |

h)

Andra osäkra exponeringar.

| (66) | Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess. Storleken på den portfölj som ska överföras uppgår till 2,3 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier. |
| --- | --- |

(66)

Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess. Storleken på den portfölj som ska överföras uppgår till 2,3 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier.

| (67) | Till följd av överföringen av tillgångar kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minskas med 1,4 miljarder euro, vilket ger en sammanlagd minskning av kapitalbehoven på 112 miljoner euro. Dessa siffror rapporterades i den förteckning över tillgångar som ska överföras till BAMC som skickades till kommissionen den 14 november 2013. |
| --- | --- |

(67)

Till följd av överföringen av tillgångar kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minskas med 1,4 miljarder euro, vilket ger en sammanlagd minskning av kapitalbehoven på 112 miljoner euro. Dessa siffror rapporterades i den förteckning över tillgångar som ska överföras till BAMC som skickades till kommissionen den 14 november 2013.

d)   Beräkningsmetod för överföringsvärdet

| (68) | Överföringsvärdet har preliminärt fastställts av Sloveniens centralbank enligt den metod som fastställs i lagen om inrättandet av BAMC. Metoden bygger på en bedömning av nettonuvärdet för framtida kassaflöden. För stora investeringar har en individuell bedömning av framtida kassaflöden utförts, medan man för små exponeringar använde en förenklad metod med en bedömning som grundas på lånens sannolikhet för fallissemang samt förlust vid fallissemang. Dessutom användes förväntade förluster i grundscenariot i ST som referens i beräkningen av överföringsvärdet. En särskild grupp bestående av de slovenska myndigheterna samt kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) som observatörer samtyckte till den använda värderingsmetoden. |
| --- | --- |

(68)

Överföringsvärdet har preliminärt fastställts av Sloveniens centralbank enligt den metod som fastställs i lagen om inrättandet av BAMC. Metoden bygger på en bedömning av nettonuvärdet för framtida kassaflöden. För stora investeringar har en individuell bedömning av framtida kassaflöden utförts, medan man för små exponeringar använde en förenklad metod med en bedömning som grundas på lånens sannolikhet för fallissemang samt förlust vid fallissemang. Dessutom användes förväntade förluster i grundscenariot i ST som referens i beräkningen av överföringsvärdet. En särskild grupp bestående av de slovenska myndigheterna samt kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) som observatörer samtyckte till den använda värderingsmetoden.

| (69) | För konkursföretag och nödlidande lån fastställdes de framtida kassaflödena genom marknadsvärdet på säkerheter och garantier. För att bedöma värdet på sådana säkerheter användes rapporter som utarbetats av oberoende experter under de senaste 12 månaderna. |
| --- | --- |

(69)

För konkursföretag och nödlidande lån fastställdes de framtida kassaflödena genom marknadsvärdet på säkerheter och garantier. För att bedöma värdet på sådana säkerheter användes rapporter som utarbetats av oberoende experter under de senaste 12 månaderna.

| (70) | Nettonuvärdet på framtida kassaflöden beräknades därefter med en riskfri ränta. |
| --- | --- |

(70)

Nettonuvärdet på framtida kassaflöden beräknades därefter med en riskfri ränta.

e)   Överföringsvärde

| (71) | Det överföringsvärde för NLB:s tillgångar som fastställts av Slovenien uppgår till 617 miljoner euro för lån (vilket motsvarar 27 % av deras värde i huvudboken) och 94 miljoner euro för aktier. Slovenien har förbundit sig att se till att överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(71)

Det överföringsvärde för NLB:s tillgångar som fastställts av Slovenien uppgår till 617 miljoner euro för lån (vilket motsvarar 27 % av deras värde i huvudboken) och 94 miljoner euro för aktier. Slovenien har förbundit sig att se till att överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd.

| (72) | De slovenska myndigheterna har lämnat in en analys från Sloveniens centralbank, där banken bekräftar de detaljerade resultaten och de finansiella effekterna av NLB:s överföring av tillgångar till BAMC. |
| --- | --- |

(72)

De slovenska myndigheterna har lämnat in en analys från Sloveniens centralbank, där banken bekräftar de detaljerade resultaten och de finansiella effekterna av NLB:s överföring av tillgångar till BAMC.

f)   Marknadspris

| (73) | Slovenien har inte bedömt portföljens marknadsvärde. |
| --- | --- |

(73)

Slovenien har inte bedömt portföljens marknadsvärde.

g)   Oberoende expertrådgivning för kommissionen

| (74) | Kommissionen har förlitat sig på oberoende experter som har bistått den i bedömningen av den föreslagna metoden och överföringspriset när det gäller de överförda tillgångarnas verkliga ekonomiska värde samt kvantifieringen av marknadsvärdet för dessa tillgångar enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar (13), som utgör åtgärdens referensram. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen har förlitat sig på oberoende experter som har bistått den i bedömningen av den föreslagna metoden och överföringspriset när det gäller de överförda tillgångarnas verkliga ekonomiska värde samt kvantifieringen av marknadsvärdet för dessa tillgångar enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar (13), som utgör åtgärdens referensram.

5.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (75) | Den 2 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende kapitaltillskottsåtgärderna och den version av omstruktureringsplanen som hade lämnats in av Slovenien för att undersöka om de var förenliga med den inre marknaden i form av omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(75)

Den 2 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende kapitaltillskottsåtgärderna och den version av omstruktureringsplanen som hade lämnats in av Slovenien för att undersöka om de var förenliga med den inre marknaden i form av omstruktureringsstöd.

| (76) | Vid den tidpunkten uttryckte kommissionen tvivel om huruvida den version av omstruktureringsplanen för NLB som den hade mottagit bidrog till att garantera ett återställande till långsiktig lönsamhet och om bördefördelningen och åtgärderna för att begränsa snedvridning av konkurrensen var lämpliga (14). När det gällde lönsamhetsfrågan ifrågasatte kommissionen om NLB:s beslutsprocess var förenlig med marknadsnormerna. Den uppmärksammade särskilt eventuella problem i styrningen av företaget i samband med statens ingripande som största aktieägare i bankens dagliga verksamhet (15). |
| --- | --- |

(76)

Vid den tidpunkten uttryckte kommissionen tvivel om huruvida den version av omstruktureringsplanen för NLB som den hade mottagit bidrog till att garantera ett återställande till långsiktig lönsamhet och om bördefördelningen och åtgärderna för att begränsa snedvridning av konkurrensen var lämpliga (14). När det gällde lönsamhetsfrågan ifrågasatte kommissionen om NLB:s beslutsprocess var förenlig med marknadsnormerna. Den uppmärksammade särskilt eventuella problem i styrningen av företaget i samband med statens ingripande som största aktieägare i bankens dagliga verksamhet (15).

6.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (77) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter med avseende på det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter med avseende på det formella granskningsförfarandet.

7.   SLOVENIENS STÅNDPUNKT

| (78) | Slovenien instämmer i att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Slovenien anser att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(78)

Slovenien instämmer i att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Slovenien anser att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

| (79) | Slovenien hävdar att omstruktureringsplanen uppfyller alla villkor som anges i omstruktureringsmeddelandet (16), som kompletteras av bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(79)

Slovenien hävdar att omstruktureringsplanen uppfyller alla villkor som anges i omstruktureringsmeddelandet (16), som kompletteras av bankmeddelandet från 2013.

| (80) | Slovenien anser särskilt att omstruktureringsplanen garanterar att NLB återgår till långsiktig lönsamhet utan statliga medel, att det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna är tillräckligt och att planen bidrar till att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Slovenien har gjort åtaganden om att stärka NLB:s företagsstyrning för att säkerställa ansvarsfulla beslutsprocesser i ledningen av bankens verksamheter. |
| --- | --- |

(80)

Slovenien anser särskilt att omstruktureringsplanen garanterar att NLB återgår till långsiktig lönsamhet utan statliga medel, att det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna är tillräckligt och att planen bidrar till att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Slovenien har gjort åtaganden om att stärka NLB:s företagsstyrning för att säkerställa ansvarsfulla beslutsprocesser i ledningen av bankens verksamheter.

| (81) | Sloveniens åtaganden anges i en förteckning i bilagan till detta beslut. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Slovenien har dessutom åtagit sig att respektera en tidsgräns för definierade avyttringar. Om någon av de fastställda tidsgränserna för avyttringar inte följs kommer en avyttringsförvaltare att utses. |
| --- | --- |

(81)

Sloveniens åtaganden anges i en förteckning i bilagan till detta beslut. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Slovenien har dessutom åtagit sig att respektera en tidsgräns för definierade avyttringar. Om någon av de fastställda tidsgränserna för avyttringar inte följs kommer en avyttringsförvaltare att utses.

8.   BEDÖMNING

8.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD SAMT STÖDBELOPP

| (82) | Kommissionen har redan dragit slutsatsen (17) att det första och det andra kapitaltillskottet till NLB utgör statligt stöd, vilket inte har bestridits av Slovenien. I detta avsnitt bedömer kommissionen därför endast om de två nya åtgärderna (det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen har redan dragit slutsatsen (17) att det första och det andra kapitaltillskottet till NLB utgör statligt stöd, vilket inte har bestridits av Slovenien. I detta avsnitt bedömer kommissionen därför endast om de två nya åtgärderna (det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) utgör statligt stöd.

| (83) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(83)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (84) | Eftersom det tredje kapitaltillskottet på 1,558 miljarder euro kommer att tillhandahållas direkt av Slovenien, drar kommissionen slutsatsen att åtgärden härrör från statliga medel. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom det tredje kapitaltillskottet på 1,558 miljarder euro kommer att tillhandahållas direkt av Slovenien, drar kommissionen slutsatsen att åtgärden härrör från statliga medel.

| (85) | Tack vare det tredje kapitaltillskottet får NLB kapital i en situation av finansiell och ekonomisk kris, där det med tanke på den starka osäkerheten kring den slovenska banksektorn skulle vara omöjligt att finna sådant kapital på marknaden. Kommissionen anser därför att en investerare i en marknadsekonomi inte skulle ha tillhandahållit det tredje kapitaltillskottet. Det tredje kapitaltillskottet måste därför anses utgöra en fördel för NLB. Dessutom är fördelen selektiv eftersom den bara gynnar en enda bank. |
| --- | --- |

(85)

Tack vare det tredje kapitaltillskottet får NLB kapital i en situation av finansiell och ekonomisk kris, där det med tanke på den starka osäkerheten kring den slovenska banksektorn skulle vara omöjligt att finna sådant kapital på marknaden. Kommissionen anser därför att en investerare i en marknadsekonomi inte skulle ha tillhandahållit det tredje kapitaltillskottet. Det tredje kapitaltillskottet måste därför anses utgöra en fördel för NLB. Dessutom är fördelen selektiv eftersom den bara gynnar en enda bank.

| (86) | Med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens, kan eventuella fördelar till följd av statliga medel till banken påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen. Det tredje kapitaltillskottet utgör därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(86)

Med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens, kan eventuella fördelar till följd av statliga medel till banken påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen. Det tredje kapitaltillskottet utgör därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (87) | Stödinslaget i det tredje kapitaltillskottet uppgår till 1,558 miljarder euro. |
| --- | --- |

(87)

Stödinslaget i det tredje kapitaltillskottet uppgår till 1,558 miljarder euro.

| (88) | När det gäller överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC anser kommissionen att åtgärden omfattar statliga medel. Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn och hjälpa banker med problem att överföra sina risktillgångar från balansräkningen till ett pris över gällande marknadsvärde. Dessa tillgångsöverföringar från NLB till BAMC kommer att bidra till att begränsa den förlust som banken annars skulle behöva ta för att rensa i balansräkningen och genomföra omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC anser kommissionen att åtgärden omfattar statliga medel. Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn och hjälpa banker med problem att överföra sina risktillgångar från balansräkningen till ett pris över gällande marknadsvärde. Dessa tillgångsöverföringar från NLB till BAMC kommer att bidra till att begränsa den förlust som banken annars skulle behöva ta för att rensa i balansräkningen och genomföra omstruktureringsplanen.

| (89) | För att bedöma förekomsten av stöd i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC har kommissionens experter oberoende av varandra fastställt det gällande marknadsvärdet för den portfölj som ska överföras samt dess verkliga ekonomiska värde, som samtidigt utgör det pris som tillgångarna kommer att överföras vid. Eftersom portföljens överföringsvärde är högre än det gällande marknadsvärdet utgör åtgärden en fördel för NLB. |
| --- | --- |

(89)

För att bedöma förekomsten av stöd i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC har kommissionens experter oberoende av varandra fastställt det gällande marknadsvärdet för den portfölj som ska överföras samt dess verkliga ekonomiska värde, som samtidigt utgör det pris som tillgångarna kommer att överföras vid. Eftersom portföljens överföringsvärde är högre än det gällande marknadsvärdet utgör åtgärden en fördel för NLB.

| (90) | Den fördelen bidrar till att stärka NLB:s ställning jämfört med bankens konkurrenter i Slovenien och i andra medlemsstater som inte gynnas av samma statliga stöd. Åtgärden måste därför anses kunna snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemstaterna, även med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens. |
| --- | --- |

(90)

Den fördelen bidrar till att stärka NLB:s ställning jämfört med bankens konkurrenter i Slovenien och i andra medlemsstater som inte gynnas av samma statliga stöd. Åtgärden måste därför anses kunna snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemstaterna, även med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens.

| (91) | När det gäller stödbeloppet i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC ska det noteras att det i fotnot 2 till punkt 20 a i meddelandet om värdeminskade tillgångar fastställs att stödbeloppet motsvarar skillnaden mellan tillgångarnas överföringsvärde och marknadspriset. Överföringspriset är 617 miljoner euro, medan marknadspriset beräknas till 486 miljoner euro. Det stöd som beviljats NLB till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår till 130 miljoner euro. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller stödbeloppet i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC ska det noteras att det i fotnot 2 till punkt 20 a i meddelandet om värdeminskade tillgångar fastställs att stödbeloppet motsvarar skillnaden mellan tillgångarnas överföringsvärde och marknadspriset. Överföringspriset är 617 miljoner euro, medan marknadspriset beräknas till 486 miljoner euro. Det stöd som beviljats NLB till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår till 130 miljoner euro.

| (92) | Det sammanlagda stödet till NLB till följd av det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår således till 2,321 miljarder euro, vilket utgör 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar i december 2012. |
| --- | --- |

(92)

Det sammanlagda stödet till NLB till följd av det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår således till 2,321 miljarder euro, vilket utgör 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar i december 2012.

8.2   STÖDETS FÖRENLIGHET

8.2.1   Rättslig grund för bedömningen av huruvida stödet är förenligt

| (93) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan kommissionen sluta sig till att stöd är förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen har förklarat att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder till stöd för banker är lämpliga för att avhjälpa sådana störningar. Kommissionen har lämnat närmare förklaringar och vidareutvecklat detta i sina sex krismeddelanden (18) och i bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(93)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan kommissionen sluta sig till att stöd är förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen har förklarat att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder till stöd för banker är lämpliga för att avhjälpa sådana störningar. Kommissionen har lämnat närmare förklaringar och vidareutvecklat detta i sina sex krismeddelanden (18) och i bankmeddelandet från 2013.

| (94) | Bankmeddelandet från 2013 är tillämpligt på statliga stödåtgärder som anmälts från den 1 augusti och framåt. I NLB:s fall har Slovenien anmält ytterligare statligt stöd i form av kapitaltillskott och kapitallättnader efter den 1 augusti 2013. Detta innebär att bestämmelserna i bankmeddelandet från 2013 ska tillämpas i bedömningen av förenligheten hos NLB:s omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(94)

Bankmeddelandet från 2013 är tillämpligt på statliga stödåtgärder som anmälts från den 1 augusti och framåt. I NLB:s fall har Slovenien anmält ytterligare statligt stöd i form av kapitaltillskott och kapitallättnader efter den 1 augusti 2013. Detta innebär att bestämmelserna i bankmeddelandet från 2013 ska tillämpas i bedömningen av förenligheten hos NLB:s omstruktureringsplan.

| (95) | Kommissionens olika godkännanden av de åtgärder som har vidtagits av de slovenska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen (19) bekräftar förekomsten av en allvarlig störning i den slovenska ekonomin. Den rättsliga grunden för att bedöma förenligheten hos samtliga åtgärder som ingår i omstruktureringsplanen (dvs. det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) är följaktligen artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionens olika godkännanden av de åtgärder som har vidtagits av de slovenska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen (19) bekräftar förekomsten av en allvarlig störning i den slovenska ekonomin. Den rättsliga grunden för att bedöma förenligheten hos samtliga åtgärder som ingår i omstruktureringsplanen (dvs. det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) är följaktligen artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

| (96) | När det närmare bestämt gäller förenligheten hos överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC bedömer kommissionen den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar, som anpassades genom bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(96)

När det närmare bestämt gäller förenligheten hos överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC bedömer kommissionen den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar, som anpassades genom bankmeddelandet från 2013.

| (97) | I fråga om förenligheten hos det omstruktureringsstöd som lämnats till NLB bedömer kommissionen detta på grundval av omstruktureringsplanen, som i sin tur bedöms enligt omstruktureringsmeddelandet som kompletteras genom bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(97)

I fråga om förenligheten hos det omstruktureringsstöd som lämnats till NLB bedömer kommissionen detta på grundval av omstruktureringsplanen, som i sin tur bedöms enligt omstruktureringsmeddelandet som kompletteras genom bankmeddelandet från 2013.

8.2.2   Förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras genom bankmeddelandet från 2013

| (98) | När det gäller förenligheten hos det stöd som lämnats till NLB i form av en överföring av värdeminskade tillgångar till BAMC, måste kommissionen bedöma den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras genom bankmeddelandet från 2013. I meddelandet om värdeminskade tillgångar definieras räddningsprogram för värdeminskade tillgångar som åtgärder som ”befriar den mottagande banken från (eller kompenserar den för) skyldigheten att registrera en förlust eller en reserv för en eventuell förlust på grund av dess värdeminskade tillgångar och/eller frigöra lagstadgat kapital för andra ändamål”. I meddelandet anges också kriterier för sådana åtgärders förenlighet med den inre marknaden. Kriterierna omfattar följande: i) tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, ii) insyn och redovisning av värdeminskningar, iii) förvaltning av tillgångar, iv) en korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar och v) lämplig ersättning och bördefördelning. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller förenligheten hos det stöd som lämnats till NLB i form av en överföring av värdeminskade tillgångar till BAMC, måste kommissionen bedöma den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras genom bankmeddelandet från 2013. I meddelandet om värdeminskade tillgångar definieras räddningsprogram för värdeminskade tillgångar som åtgärder som ”befriar den mottagande banken från (eller kompenserar den för) skyldigheten att registrera en förlust eller en reserv för en eventuell förlust på grund av dess värdeminskade tillgångar och/eller frigöra lagstadgat kapital för andra ändamål”. I meddelandet anges också kriterier för sådana åtgärders förenlighet med den inre marknaden. Kriterierna omfattar följande: i) tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, ii) insyn och redovisning av värdeminskningar, iii) förvaltning av tillgångar, iv) en korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar och v) lämplig ersättning och bördefördelning.

Stödberättigande tillgångar

| (99) | När det gäller frågan om huruvida tillgångarna är stödberättigande anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att alla räddningsåtgärder måste grunda sig på en tydlig kartläggning av de värdeminskade tillgångarna. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller frågan om huruvida tillgångarna är stödberättigande anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att alla räddningsåtgärder måste grunda sig på en tydlig kartläggning av de värdeminskade tillgångarna.

| (100) | För att se till att räddningsåtgärderna är förenliga gäller även vissa gränser för att tillgångarna ska få omfattas av sådana åtgärder. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges emellertid också att man måste finna en jämvikt mellan målet att uppnå omedelbar finansiell stabilitet och att garantera en återgång till normala marknadsförhållanden, vilket talar för ett flexibelt tillvägagångssätt i kartläggningen av tillgångsklasser. Enligt meddelandet är tillgångar som utlöste finanskrisen stödberättigande (det hänvisas uttryckligen till amerikanska värdepapper mot säkerhet i panträtter), men det är också tillåtet att ”utan kvantitativa begränsningar” utsträcka stödberättigandet till ”väl avgränsade kategorier av tillgångar som är relevanta med tanke på det systemiska hotet”. |
| --- | --- |

(100)

För att se till att räddningsåtgärderna är förenliga gäller även vissa gränser för att tillgångarna ska få omfattas av sådana åtgärder. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges emellertid också att man måste finna en jämvikt mellan målet att uppnå omedelbar finansiell stabilitet och att garantera en återgång till normala marknadsförhållanden, vilket talar för ett flexibelt tillvägagångssätt i kartläggningen av tillgångsklasser. Enligt meddelandet är tillgångar som utlöste finanskrisen stödberättigande (det hänvisas uttryckligen till amerikanska värdepapper mot säkerhet i panträtter), men det är också tillåtet att ”utan kvantitativa begränsningar” utsträcka stödberättigandet till ”väl avgränsade kategorier av tillgångar som är relevanta med tanke på det systemiska hotet”.

| (101) | I föreliggande ärende inriktas åtgärden för värdeminskade tillgångar på nödlidande tillgångar, som främst är relaterade till byggföretag, transportföretag och finansiella holdingföretag, eller nödlidande tillgångar med bostadsfastigheter som säkerhet. Det var inom dessa sektorer som NLB hade störst svårigheter, med stora portföljer av nödlidande lån (41 % av de nödlidande lånen för finansiella holdingföretag och 74 % för byggföretag). Den portfölj som ska överföras utgör över hälften av de värdeminskningar som bokförts av NLB d.d. per den 31 december 2012. Dessa tillgångar uppfyller därför kriterierna för stödberättigande i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(101)

I föreliggande ärende inriktas åtgärden för värdeminskade tillgångar på nödlidande tillgångar, som främst är relaterade till byggföretag, transportföretag och finansiella holdingföretag, eller nödlidande tillgångar med bostadsfastigheter som säkerhet. Det var inom dessa sektorer som NLB hade störst svårigheter, med stora portföljer av nödlidande lån (41 % av de nödlidande lånen för finansiella holdingföretag och 74 % för byggföretag). Den portfölj som ska överföras utgör över hälften av de värdeminskningar som bokförts av NLB d.d. per den 31 december 2012. Dessa tillgångar uppfyller därför kriterierna för stödberättigande i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Insyn och redovisning

| (102) | När det gäller insyn och redovisning bör stödberättigade banker enligt avsnitt 5.1 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ge full insyn och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den behöriga tillsynsmyndigheten. Enligt meddelandet ska redovisningen och värderingen göras före ett statligt ingripande. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller insyn och redovisning bör stödberättigade banker enligt avsnitt 5.1 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ge full insyn och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den behöriga tillsynsmyndigheten. Enligt meddelandet ska redovisningen och värderingen göras före ett statligt ingripande.

| (103) | Sloveniens centralbank har gjort en första värdering av tillgångarna. För det första offentliggjorde den slovenska centralbanken ett stresstest den 10 maj 2013, med uppgifter om kapitaleffekterna av överföringen av tillgångar från tre stora slovenska banker till BAMC. För det andra offentliggjordes det stresstest och den kvalitetsutvärdering som utförts av oberoende experter den 4 december 2013, med uppgifter om slovenska bankers kapitalunderskott i ett stresscenario. De tillgångsklasser som ska överföras är tydligt kartlagda, och överföringen kommer endast att genomföras enligt den värderingsmetod som har godkänts av Sloveniens centralbank. Medlemsstaten har således sett till att det råder tillräcklig insyn i och redovisning av samtliga värdeminskade tillgångar från NLB som ska överföras till BAMC. Det bör särskilt påpekas att stresstestet och kvalitetsutvärderingen som kartlägger bankens kapitalunderskott utfördes av externa experter. |
| --- | --- |

(103)

Sloveniens centralbank har gjort en första värdering av tillgångarna. För det första offentliggjorde den slovenska centralbanken ett stresstest den 10 maj 2013, med uppgifter om kapitaleffekterna av överföringen av tillgångar från tre stora slovenska banker till BAMC. För det andra offentliggjordes det stresstest och den kvalitetsutvärdering som utförts av oberoende experter den 4 december 2013, med uppgifter om slovenska bankers kapitalunderskott i ett stresscenario. De tillgångsklasser som ska överföras är tydligt kartlagda, och överföringen kommer endast att genomföras enligt den värderingsmetod som har godkänts av Sloveniens centralbank. Medlemsstaten har således sett till att det råder tillräcklig insyn i och redovisning av samtliga värdeminskade tillgångar från NLB som ska överföras till BAMC. Det bör särskilt påpekas att stresstestet och kvalitetsutvärderingen som kartlägger bankens kapitalunderskott utfördes av externa experter.

Förvaltning av tillgångarna

| (104) | När det gäller förvaltning av tillgångar är det enligt avsnitt 5.6 i meddelandet om värdeminskade tillgångar viktigt att man försäkrar sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt, särskilt vad gäller förvaltning, personal och kundkrets. I meddelandet anges vidare att syftet med detta är att banken ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten och att hindra eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

(104)

När det gäller förvaltning av tillgångar är det enligt avsnitt 5.6 i meddelandet om värdeminskade tillgångar viktigt att man försäkrar sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt, särskilt vad gäller förvaltning, personal och kundkrets. I meddelandet anges vidare att syftet med detta är att banken ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten och att hindra eventuella intressekonflikter.

| (105) | Tillgångarna kommer att förvaltas av BAMC, som är fullständigt oberoende gentemot NLB. Kommissionen drar därför slutsatsen att den separata tillgångsförvaltningen uppfyller kraven i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(105)

Tillgångarna kommer att förvaltas av BAMC, som är fullständigt oberoende gentemot NLB. Kommissionen drar därför slutsatsen att den separata tillgångsförvaltningen uppfyller kraven i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Värdering

| (106) | I avsnitt 5.5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar påpekas att det för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen är av största vikt att tillämpa en korrekt och konsekvent metod för värdering. Huvudsyftet med värderingar är att fastställa tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Detta värde utgör ett riktmärke i den mån att en överföring av värdeminskade tillgångar till det värdet innebär att stödet är förenligt – det har en räddande verkan eftersom det är högre än det rådande marknadsvärdet, samtidigt som stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(106)

I avsnitt 5.5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar påpekas att det för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen är av största vikt att tillämpa en korrekt och konsekvent metod för värdering. Huvudsyftet med värderingar är att fastställa tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Detta värde utgör ett riktmärke i den mån att en överföring av värdeminskade tillgångar till det värdet innebär att stödet är förenligt – det har en räddande verkan eftersom det är högre än det rådande marknadsvärdet, samtidigt som stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (107) | Sloveniens centralbank har bedömt portföljen, och kommissionen har med hjälp av externa experter kontrollerat värderingen och den underliggande allmänna metoden för att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt på unionsnivå. |
| --- | --- |

(107)

Sloveniens centralbank har bedömt portföljen, och kommissionen har med hjälp av externa experter kontrollerat värderingen och den underliggande allmänna metoden för att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt på unionsnivå.

| (108) | Kommissionen drar följande slutsatser:






  i) | Den information som har lämnats av NLB innehåller en ingående analys av hög kvalitet. |
| --- | --- | --- |

(108)

Kommissionen drar följande slutsatser:

i)

Den information som har lämnats av NLB innehåller en ingående analys av hög kvalitet.

| ii) | En värderingsbaserad metod med användning av NLB:s kreditbetyg och uppdaterade balansräkningsuppgifter är relevant för den portfölj som överförs till BAMC. |
| --- | --- |

ii)

En värderingsbaserad metod med användning av NLB:s kreditbetyg och uppdaterade balansräkningsuppgifter är relevant för den portfölj som överförs till BAMC.

| iii) | Den beräknade verkliga ekonomiska kostnaden för NLB:s företagslåneportfölj uppgår till 60,2 % av bruttoexponeringen, med en felmarginal på ± 5 % på grundval av en metod för jämförbar stress. Enligt metoden för jämförbar stress tillämpas en stress på nivån för avsättningar enligt en granskning av tillgångarnas kvalitet. Kommissionen och dess externa experter kalibrerade den nivån med hjälp av fallstudier. Det verkliga ekonomiska värdet enligt experternas uppskattning avser NLB:s företagslåneportfölj, som är större än den portfölj som slutligen identifierades för överföring till BAMC. Den uppskattningen kan därför inte användas som en proxyvariabel för bedömningen av det verkliga ekonomiska värdet på den portfölj som ska överföras till BAMC. |
| --- | --- |

iii)

Den beräknade verkliga ekonomiska kostnaden för NLB:s företagslåneportfölj uppgår till 60,2 % av bruttoexponeringen, med en felmarginal på ± 5 % på grundval av en metod för jämförbar stress. Enligt metoden för jämförbar stress tillämpas en stress på nivån för avsättningar enligt en granskning av tillgångarnas kvalitet. Kommissionen och dess externa experter kalibrerade den nivån med hjälp av fallstudier. Det verkliga ekonomiska värdet enligt experternas uppskattning avser NLB:s företagslåneportfölj, som är större än den portfölj som slutligen identifierades för överföring till BAMC. Den uppskattningen kan därför inte användas som en proxyvariabel för bedömningen av det verkliga ekonomiska värdet på den portfölj som ska överföras till BAMC.

| (109) | Kommissionen bedömde portföljens verkliga ekonomiska värde enligt dessa faktorer. Kommissionen avskilde följande två lånekategorier i bedömningen: lån till upparbetade koncernföretag å ena sidan och lån till kreditomstruktureringar och nödlidande lån å andra sidan. Aktiernas verkliga ekonomiska värde bedömdes separat. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen bedömde portföljens verkliga ekonomiska värde enligt dessa faktorer. Kommissionen avskilde följande två lånekategorier i bedömningen: lån till upparbetade koncernföretag å ena sidan och lån till kreditomstruktureringar och nödlidande lån å andra sidan. Aktiernas verkliga ekonomiska värde bedömdes separat.

| (110) | På lån till upparbetade koncernföretag tillämpade kommissionen en värderingsbaserad metod enligt de externa experternas rekommendation. Kommissionen fastställde sannolikheten för fallissemang på grundval av NLB:s nuvarande kreditvärdering och uppdaterad finansiell information om exponeringen. Därefter bedömdes förlust vid fallissemang efter en detaljerad analys av säkerheter enligt befintlig kreditdokumentation eller tidigare kreditkvalitetsgranskningar. |
| --- | --- |

(110)

På lån till upparbetade koncernföretag tillämpade kommissionen en värderingsbaserad metod enligt de externa experternas rekommendation. Kommissionen fastställde sannolikheten för fallissemang på grundval av NLB:s nuvarande kreditvärdering och uppdaterad finansiell information om exponeringen. Därefter bedömdes förlust vid fallissemang efter en detaljerad analys av säkerheter enligt befintlig kreditdokumentation eller tidigare kreditkvalitetsgranskningar.

| (111) | När det gällde lån till kreditomstruktureringar och nödlidande exponeringar lade kommissionen tonvikten vid en analys av säkerheter för att bedöma det värde som skulle kunna återvinnas i ett likvidationsscenario genom att använda försiktiga antaganden om värdet på säkerheterna och genom att väga in resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen. |
| --- | --- |

(111)

När det gällde lån till kreditomstruktureringar och nödlidande exponeringar lade kommissionen tonvikten vid en analys av säkerheter för att bedöma det värde som skulle kunna återvinnas i ett likvidationsscenario genom att använda försiktiga antaganden om värdet på säkerheterna och genom att väga in resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen.

| (112) | I fråga om aktier granskade kommissionen de värderingsrapporter som lämnats in av Slovenien för att bedöma huruvida de rapporterade marknadsvärdena överensstämde med marknadsnoteringarna för börsnoterade företag och om den värderingsmetod som använts för ej börsnoterade företag överensstämde med marknadsstandarderna. |
| --- | --- |

(112)

I fråga om aktier granskade kommissionen de värderingsrapporter som lämnats in av Slovenien för att bedöma huruvida de rapporterade marknadsvärdena överensstämde med marknadsnoteringarna för börsnoterade företag och om den värderingsmetod som använts för ej börsnoterade företag överensstämde med marknadsstandarderna.

| (113) | Kommissionen drar slutsatsen att det verkliga ekonomiska värdet på låneportföljen är 617 miljoner euro för ett nominellt belopp på 2,3 miljarder euro och att det verkliga ekonomiska värdet på aktieportföljen är 94 miljoner euro. Enligt omstruktureringsplanen ska tillgångarna överföras till BAMC vid verkligt ekonomiskt värde. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen drar slutsatsen att det verkliga ekonomiska värdet på låneportföljen är 617 miljoner euro för ett nominellt belopp på 2,3 miljarder euro och att det verkliga ekonomiska värdet på aktieportföljen är 94 miljoner euro. Enligt omstruktureringsplanen ska tillgångarna överföras till BAMC vid verkligt ekonomiskt värde.

| (114) | När det gäller marknadsvärdet använder kommissionen en spridningstäckningsmetod för att bedöma det rådande marknadsvärdet vid tidpunkten för överföringen. På grundval av detta uppskattas portföljens marknadsvärde till 486 miljoner euro för lån och 94 miljoner euro för aktier. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller marknadsvärdet använder kommissionen en spridningstäckningsmetod för att bedöma det rådande marknadsvärdet vid tidpunkten för överföringen. På grundval av detta uppskattas portföljens marknadsvärde till 486 miljoner euro för lån och 94 miljoner euro för aktier.

| (115) | Stödbeloppet är därför skillnaden mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet, som är 130 miljoner euro. |
| --- | --- |

(115)

Stödbeloppet är därför skillnaden mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet, som är 130 miljoner euro.

Bördefördelning och ersättning

| (116) | När det gäller bördefördelning upprepas i avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar den allmänna principen att bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan. Tillgångarna bör följaktligen överföras till ett pris som motsvarar eller är lägre än deras verkliga ekonomiska värde. |
| --- | --- |

(116)

När det gäller bördefördelning upprepas i avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar den allmänna principen att bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan. Tillgångarna bör följaktligen överföras till ett pris som motsvarar eller är lägre än deras verkliga ekonomiska värde.

| (117) | Sloveniens åtagande är ett övergångspris för tillgångarna vid deras verkliga ekonomiska värde eller lägre, vilket överensstämmer med meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(117)

Sloveniens åtagande är ett övergångspris för tillgångarna vid deras verkliga ekonomiska värde eller lägre, vilket överensstämmer med meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Slutsats om åtgärden för värdeminskade tillgångar

| (118) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppfyller alla villkor och krav i meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppfyller alla villkor och krav i meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013.

8.2.3   Förenlighet med omstruktureringsmeddelandet som kompletteras av bankmeddelandet från 2013

| (119) | Enligt punkt 31 i bankmeddelandet från 2013 kommer omstruktureringsplaner med omstruktureringsstöd, med undantag för kraven på kapitalanskaffning och bördefördelning, även fortsättningsvis att bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet. |
| --- | --- |

(119)

Enligt punkt 31 i bankmeddelandet från 2013 kommer omstruktureringsplaner med omstruktureringsstöd, med undantag för kraven på kapitalanskaffning och bördefördelning, även fortsättningsvis att bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet.

| (120) | Enligt omstruktureringsmeddelandet och bankmeddelandet från 2013 måste en omstruktureringsplan för det första uppfylla kravet att den omstruktureringsprocess som en mottagare av statligt stöd genomgår är lämplig för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. För det andra måste stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, och både aktieägare och innehavare av efterställda fordringar måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. För det tredje måste det finnas åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen till följd av konstlat stöd till stödmottagarens marknadskraft och för att säkra en konkurrenskraftig banksektor. Dessutom är det nödvändigt att hantera övervaknings- och förfarandefrågor. |
| --- | --- |

(120)

Enligt omstruktureringsmeddelandet och bankmeddelandet från 2013 måste en omstruktureringsplan för det första uppfylla kravet att den omstruktureringsprocess som en mottagare av statligt stöd genomgår är lämplig för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. För det andra måste stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, och både aktieägare och innehavare av efterställda fordringar måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. För det tredje måste det finnas åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen till följd av konstlat stöd till stödmottagarens marknadskraft och för att säkra en konkurrenskraftig banksektor. Dessutom är det nödvändigt att hantera övervaknings- och förfarandefrågor.

i)   Återställning av långsiktig lönsamhet

| (121) | Såsom anges i omstruktureringsmeddelandet ska medlemsstaterna lägga fram omfattande omstruktureringsplaner som visar hur stödmottagarens långsiktiga lönsamhet kommer att återställas utan statligt stöd inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(121)

Såsom anges i omstruktureringsmeddelandet ska medlemsstaterna lägga fram omfattande omstruktureringsplaner som visar hur stödmottagarens långsiktiga lönsamhet kommer att återställas utan statligt stöd inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan.

| (122) | Enligt NLB:s omstruktureringsplan, som täcker perioden fram till den 31 december 2017, kommer bankens lönsamhet att återställas i slutet av omstruktureringsperioden. Den viktigaste faktorn i detta är den förväntade förbättringen av portföljens kvalitet samt ett minskat behov av ytterligare värdeminskningar och avsättningar. NLB kommer även att återställa sin lönsamhet genom att bankens balansräkning rensas till följd av den planerade överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC. Dessutom kommer driften av NLB att förbättras genom kostnadsminskningsåtgärder och stabilisering av inkomsten. För att säkra bankens lönsamhet efter överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC grundas omstruktureringsplanen på ett antagande om ett kapitaltillskott från staten till ett belopp av 1,558 miljarder euro 2013 och en fullständig avskrivning av förlagsobligationer och aktieägarnas eget kapital till ett belopp av 250 miljoner euro. |
| --- | --- |

(122)

Enligt NLB:s omstruktureringsplan, som täcker perioden fram till den 31 december 2017, kommer bankens lönsamhet att återställas i slutet av omstruktureringsperioden. Den viktigaste faktorn i detta är den förväntade förbättringen av portföljens kvalitet samt ett minskat behov av ytterligare värdeminskningar och avsättningar. NLB kommer även att återställa sin lönsamhet genom att bankens balansräkning rensas till följd av den planerade överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC. Dessutom kommer driften av NLB att förbättras genom kostnadsminskningsåtgärder och stabilisering av inkomsten. För att säkra bankens lönsamhet efter överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC grundas omstruktureringsplanen på ett antagande om ett kapitaltillskott från staten till ett belopp av 1,558 miljarder euro 2013 och en fullständig avskrivning av förlagsobligationer och aktieägarnas eget kapital till ett belopp av 250 miljoner euro.

| (123) | Enligt punkt 10 i omstruktureringsmeddelandet ska den föreslagna omstruktureringsplanen bidra till att avhjälpa enhetens brister. Omstruktureringsplanen innehåller en redogörelse för orsakerna till NLB:s svårigheter. NLB:s låneportfölj drabbades hårt under krisen och gav upphov till stora förluster i form av värdeminskningar. |
| --- | --- |

(123)

Enligt punkt 10 i omstruktureringsmeddelandet ska den föreslagna omstruktureringsplanen bidra till att avhjälpa enhetens brister. Omstruktureringsplanen innehåller en redogörelse för orsakerna till NLB:s svårigheter. NLB:s låneportfölj drabbades hårt under krisen och gav upphov till stora förluster i form av värdeminskningar.

| (124) | Tillväxten hos bankens låneportfölj finansierades av kapitalmarknaden, vilket ledde till en skyhög andel lån i förhållande till inlåning (från 74 % 2002 till 137 % 2009). Banken stärkte inte sin kapitalbas tillräckligt och förlitade sig starkt på hybridinstrument innan krisen bröt ut. |
| --- | --- |

(124)

Tillväxten hos bankens låneportfölj finansierades av kapitalmarknaden, vilket ledde till en skyhög andel lån i förhållande till inlåning (från 74 % 2002 till 137 % 2009). Banken stärkte inte sin kapitalbas tillräckligt och förlitade sig starkt på hybridinstrument innan krisen bröt ut.

| (125) | Före krisen ackumulerade NLB exponeringar till byggindustrin, byggherrar och finansiella holdingföretag, men kvaliteten på riskhanteringen släpade efter. Ackumuleringen av dåliga lån visade sig vara förödande när krisen bröt ut och ekonomin saktades ned. Det nationella väganläggningsprojektet löpte ut 2008, och den inhemska efterfrågan på fastigheter minskade drastiskt. De flesta slovenska företag var starkt belånade och pressades av den ekonomiska nedgången, värdeminskade tillgångar och statsobligationer samt minskad tillgång till kredit. Den allvarliga ekonomiska nedgången i kombination med bristande riskhanteringsrutiner ledde till ett ökat antal nödlidande lån. De nödlidande lånen utgjorde i själva verket så mycket som 29 % av NLB:s bruttolån den 30 september 2012, och det var byggindustrin som visade de sämsta siffrorna (74 %). Till följd av detta uppgick förlusterna efter skatt till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 240 miljoner euro 2011 och 273 miljoner euro 2012. |
| --- | --- |

(125)

Före krisen ackumulerade NLB exponeringar till byggindustrin, byggherrar och finansiella holdingföretag, men kvaliteten på riskhanteringen släpade efter. Ackumuleringen av dåliga lån visade sig vara förödande när krisen bröt ut och ekonomin saktades ned. Det nationella väganläggningsprojektet löpte ut 2008, och den inhemska efterfrågan på fastigheter minskade drastiskt. De flesta slovenska företag var starkt belånade och pressades av den ekonomiska nedgången, värdeminskade tillgångar och statsobligationer samt minskad tillgång till kredit. Den allvarliga ekonomiska nedgången i kombination med bristande riskhanteringsrutiner ledde till ett ökat antal nödlidande lån. De nödlidande lånen utgjorde i själva verket så mycket som 29 % av NLB:s bruttolån den 30 september 2012, och det var byggindustrin som visade de sämsta siffrorna (74 %). Till följd av detta uppgick förlusterna efter skatt till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 240 miljoner euro 2011 och 273 miljoner euro 2012.

| (126) | Svaga företagsstyrningsregler, vilket i sin tur ledde till att staten gick in och fick inflytande över NLB:s dagliga verksamhet, var en annan orsak till bankens problem. |
| --- | --- |

(126)

Svaga företagsstyrningsregler, vilket i sin tur ledde till att staten gick in och fick inflytande över NLB:s dagliga verksamhet, var en annan orsak till bankens problem.

| (127) | Det finns därför fem stora problem som måste lösas för att NLB ska kunna återställas till långsiktig lönsamhet. För det första är det nödvändigt att stärka företagsstyrningen för att se till att bankens ledning ensam fattar ekonomiskt motiverade affärsbeslut och att staten inte kommer att påverka den dagliga verksamheten. För det andra måste NLB förbättra sin prissättningspolicy och riskhanteringsram så att marginalerna bevaras och förlusterna minimeras. För det tredje måste NLB rensa upp i sin balansräkning och minska sin exponering för problematiska branscher, antingen genom lämpliga avsättningar och skuldsanering av problematiska tillgångar eller genom en överföring av problematiska lån till BAMC. För det fjärde måste banken återställa balansräkningsstrukturen med hjälp av ett kapitaltillskott och genom att stärka inlåningsbasen eller minska skuldsättningskvoten. Avslutningsvis måste NLB förbättra sin operativa effektivitet för att säkra tillräcklig lönsamhet. |
| --- | --- |

(127)

Det finns därför fem stora problem som måste lösas för att NLB ska kunna återställas till långsiktig lönsamhet. För det första är det nödvändigt att stärka företagsstyrningen för att se till att bankens ledning ensam fattar ekonomiskt motiverade affärsbeslut och att staten inte kommer att påverka den dagliga verksamheten. För det andra måste NLB förbättra sin prissättningspolicy och riskhanteringsram så att marginalerna bevaras och förlusterna minimeras. För det tredje måste NLB rensa upp i sin balansräkning och minska sin exponering för problematiska branscher, antingen genom lämpliga avsättningar och skuldsanering av problematiska tillgångar eller genom en överföring av problematiska lån till BAMC. För det fjärde måste banken återställa balansräkningsstrukturen med hjälp av ett kapitaltillskott och genom att stärka inlåningsbasen eller minska skuldsättningskvoten. Avslutningsvis måste NLB förbättra sin operativa effektivitet för att säkra tillräcklig lönsamhet.

a)   Stärka företagsstyrningen

| (128) | Åtagandena kommer att garantera att styrelsen och ledningen kan fastställa utlåningskriterier på ett oberoende sätt. Åtagandena garanterar också att lånen kommer att prissättas utifrån en prissättningspolicy med fastställda minimiregler för avkastning på eget kapital för alla lån, vilket bidrar till att begränsa möjligheten att banken lånar ut under marknadspris till följd av externt inflytande. |
| --- | --- |

(128)

Åtagandena kommer att garantera att styrelsen och ledningen kan fastställa utlåningskriterier på ett oberoende sätt. Åtagandena garanterar också att lånen kommer att prissättas utifrån en prissättningspolicy med fastställda minimiregler för avkastning på eget kapital för alla lån, vilket bidrar till att begränsa möjligheten att banken lånar ut under marknadspris till följd av externt inflytande.

| (129) | Åtagandena förefaller vara tillräckliga för att på ett lämpligt sätt hantera och avhjälpa de största bristerna i styrningen av NLB. De innehåller lämpliga garantier för att förhindra intressekonflikter och se till att strategier och beslut är affärsorienterade och påverkas varken av andra mål än värdemaximering eller är föremål för olämpligt externt inflytande. De planerade ändringarna av företagsstyrningen kommer att leda till att banken blir mindre sårbar för externt inflytande, samtidigt som marknadsdisciplinen ökar genom strängare kontroll över och insyn i ledningens beslut. |
| --- | --- |

(129)

Åtagandena förefaller vara tillräckliga för att på ett lämpligt sätt hantera och avhjälpa de största bristerna i styrningen av NLB. De innehåller lämpliga garantier för att förhindra intressekonflikter och se till att strategier och beslut är affärsorienterade och påverkas varken av andra mål än värdemaximering eller är föremål för olämpligt externt inflytande. De planerade ändringarna av företagsstyrningen kommer att leda till att banken blir mindre sårbar för externt inflytande, samtidigt som marknadsdisciplinen ökar genom strängare kontroll över och insyn i ledningens beslut.

| (130) | NLB kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande och att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål. Dessutom kommer ett tak att införas till och med den 31 december 2017 för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt punkterna 37–39 i bankmeddelandet för att se till att omstruktureringsplanen genomförs i rätt tid. |
| --- | --- |

(130)

NLB kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande och att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål. Dessutom kommer ett tak att införas till och med den 31 december 2017 för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt punkterna 37–39 i bankmeddelandet för att se till att omstruktureringsplanen genomförs i rätt tid.

| (131) | Slovenien åtar sig också att avyttra sitt aktieinnehav i NLB till [...] % med [...] till en investerare som är oberoende gentemot och inte har några kopplingar till Slovenien. Den avyttringen kommer avsevärt att minska det externa inflytandet över bankens ledning och affärsverksamheter. |
| --- | --- |

(131)

Slovenien åtar sig också att avyttra sitt aktieinnehav i NLB till [...] % med [...] till en investerare som är oberoende gentemot och inte har några kopplingar till Slovenien. Den avyttringen kommer avsevärt att minska det externa inflytandet över bankens ledning och affärsverksamheter.

b)   Stärka prissättningspolicyn och riskhanteringsramen

| (132) | NLB kommer att stärka sin prissättningspolicy och riskhanteringsram genom ett antal regler och åtgärder som syftar till att skydda bankens bästa affärsintressen. Dessa åtgärder omfattar bland annat utbildning av personal, poängsättning av kunder, prissättning på ny produktion samt en översyn av kreditriskprocessen. |
| --- | --- |

(132)

NLB kommer att stärka sin prissättningspolicy och riskhanteringsram genom ett antal regler och åtgärder som syftar till att skydda bankens bästa affärsintressen. Dessa åtgärder omfattar bland annat utbildning av personal, poängsättning av kunder, prissättning på ny produktion samt en översyn av kreditriskprocessen.

| (133) | Prissättningen på nya lån kommer till den 31 december 2017 att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst [...] % i varje kundförbindelse. Prissättningen kommer att fasas in gradvis, med början vid [...] % avkastning på eget kapital i varje kundförbindelse 2014, för att nå [...] % den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(133)

Prissättningen på nya lån kommer till den 31 december 2017 att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst [...] % i varje kundförbindelse. Prissättningen kommer att fasas in gradvis, med början vid [...] % avkastning på eget kapital i varje kundförbindelse 2014, för att nå [...] % den 31 december 2017.

| (134) | Den förbättring av NLB:s prissättningspolicy och riskhanteringsram som blir följden av detta är både lämplig och nödvändig för att banken ska kunna föra en strängare kreditpolicy för ny utlåning och ha en mer konservativ policy för avsättningar. Dessa reformer bidrar till att lösa NLB:s svaga punkter, som ledde till en dålig kvalitet på låneportföljen, alltför många nödlidande lån och höga kreditkostnader. Åtgärderna bidrar till att hantera dessa orsaker till NLB:s dåliga lönsamhet och bidrar därför också till bankens långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(134)

Den förbättring av NLB:s prissättningspolicy och riskhanteringsram som blir följden av detta är både lämplig och nödvändig för att banken ska kunna föra en strängare kreditpolicy för ny utlåning och ha en mer konservativ policy för avsättningar. Dessa reformer bidrar till att lösa NLB:s svaga punkter, som ledde till en dålig kvalitet på låneportföljen, alltför många nödlidande lån och höga kreditkostnader. Åtgärderna bidrar till att hantera dessa orsaker till NLB:s dåliga lönsamhet och bidrar därför också till bankens långsiktiga lönsamhet.

| (135) | Enligt omstruktureringsplanen kommer det även att göras en organisatorisk uppdelning mellan NLB:s icke väsentliga verksamheter och kärnverksamheter. Denna omorganisation ger NLB möjlighet att rationalisera sina kärnverksamheter. Tack vare uppdelningen kan banken också genomföra en mer riktad strategi för att avveckla sina icke väsentliga verksamheter och förvalta de nödlidande tillgångarna för att maximera återvinningsvärdet. |
| --- | --- |

(135)

Enligt omstruktureringsplanen kommer det även att göras en organisatorisk uppdelning mellan NLB:s icke väsentliga verksamheter och kärnverksamheter. Denna omorganisation ger NLB möjlighet att rationalisera sina kärnverksamheter. Tack vare uppdelningen kan banken också genomföra en mer riktad strategi för att avveckla sina icke väsentliga verksamheter och förvalta de nödlidande tillgångarna för att maximera återvinningsvärdet.

c)   Ombalansera verksamheten mot mindre riskabla verksamheter

| (136) | Till följd av omstruktureringsplanen kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017. Minskningen av de riskvägda tillgångarna, särskilt inom de mest problematiska branscherna finansiella holdingföretag, transportföretag och byggföretag, garanterar att risken i samband med dessa exponeringar kommer att minska under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Till följd av omstruktureringsplanen kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017. Minskningen av de riskvägda tillgångarna, särskilt inom de mest problematiska branscherna finansiella holdingföretag, transportföretag och byggföretag, garanterar att risken i samband med dessa exponeringar kommer att minska under omstruktureringsperioden.

| (137) | NLB kommer att överföra en portfölj på 2,3 miljarder euro i nödlidande lån till BAMC, vilket ger banken möjlighet att inrikta sig på förvaltningen av de lån som löper normalt samtidigt som man frigör resurser för att avveckla de återstående nödlidande lånen. |
| --- | --- |

(137)

NLB kommer att överföra en portfölj på 2,3 miljarder euro i nödlidande lån till BAMC, vilket ger banken möjlighet att inrikta sig på förvaltningen av de lån som löper normalt samtidigt som man frigör resurser för att avveckla de återstående nödlidande lånen.

| (138) | Enligt NLB:s framtida strategi kommer banken att rikta om verksamheten mot mer konservativa affärer, med kärnsegmenten banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien. Banken kommer att åstadkomma detta genom avsevärda avyttringar och nedskärningar i icke väsentliga verksamheter för att frigöra resurser för kärnverksamheterna. |
| --- | --- |

(138)

Enligt NLB:s framtida strategi kommer banken att rikta om verksamheten mot mer konservativa affärer, med kärnsegmenten banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien. Banken kommer att åstadkomma detta genom avsevärda avyttringar och nedskärningar i icke väsentliga verksamheter för att frigöra resurser för kärnverksamheterna.

d)   Återställa balansräkningens struktur

| (139) | NLB mottog redan kapitaltillskott från staten i mars 2011 och juli 2012. Tack vare det tredje kapitaltillskottet kan banken uppfylla den slovenska centralbankens kapitalkrav och därmed återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(139)

NLB mottog redan kapitaltillskott från staten i mars 2011 och juli 2012. Tack vare det tredje kapitaltillskottet kan banken uppfylla den slovenska centralbankens kapitalkrav och därmed återställa lönsamheten.

| (140) | Bankens behov enligt stresstestet och kvalitetsutvärderingen har räknats in i beloppet för det tredje kapitaltillskottet. Efter det kapitaltillskottet kommer bankens kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen omedelbart att nå 15 % och kommer att nå [10–20] % den 31 december 2017, vilket långt överskrider den slovenska centralbankens kapitalkrav på 9 % kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen. |
| --- | --- |

(140)

Bankens behov enligt stresstestet och kvalitetsutvärderingen har räknats in i beloppet för det tredje kapitaltillskottet. Efter det kapitaltillskottet kommer bankens kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen omedelbart att nå 15 % och kommer att nå [10–20] % den 31 december 2017, vilket långt överskrider den slovenska centralbankens kapitalkrav på 9 % kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen.

| (141) | NLB kommer dessutom att rensa sin balansräkning genom överföringen av en avsevärd portfölj av nödlidande och värdeminskade tillgångar till BAMC. |
| --- | --- |

(141)

NLB kommer dessutom att rensa sin balansräkning genom överföringen av en avsevärd portfölj av nödlidande och värdeminskade tillgångar till BAMC.

| (142) | Banken kommer att höja sin finansieringsprofil genom att minska koncernintern finansiering av sina dotterbolag, avyttra icke väsentliga verksamheter och rikta om verksamheten mot sin historiska finansieringsbas av inlåning från privatpersoner. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(142)

Banken kommer att höja sin finansieringsprofil genom att minska koncernintern finansiering av sina dotterbolag, avyttra icke väsentliga verksamheter och rikta om verksamheten mot sin historiska finansieringsbas av inlåning från privatpersoner. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017.

e)   Återställa långsiktig lönsamhet

| (143) | Den långsiktiga lönsamheten kommer att återställas tack vare bankens strategiska omriktning mot kärnverksamheterna banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien, vilket gör att banken kan uppfylla sina mål för avkastning på eget kapital. |
| --- | --- |

(143)

Den långsiktiga lönsamheten kommer att återställas tack vare bankens strategiska omriktning mot kärnverksamheterna banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien, vilket gör att banken kan uppfylla sina mål för avkastning på eget kapital.

| (144) | NLB kommer att förbättra sin nettoräntemarginal genom lämplig prissättning på ny utlåning. Prissättningen på nya lån kommer i synnerhet att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % in 2017 för varje kundförbindelse. |
| --- | --- |

(144)

NLB kommer att förbättra sin nettoräntemarginal genom lämplig prissättning på ny utlåning. Prissättningen på nya lån kommer i synnerhet att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % in 2017 för varje kundförbindelse.

| (145) | NLB kommer även att dokumentera alla omstruktureringsbeslut. Dokumentationen kommer att omfatta en jämförelse med alternativa lösningar, till exempel verkställande av en säkerhet och uppsägning av förbindelsen. NLB kommer att visa att man har valt den lösning som maximerar bankens nettonuvärde. |
| --- | --- |

(145)

NLB kommer även att dokumentera alla omstruktureringsbeslut. Dokumentationen kommer att omfatta en jämförelse med alternativa lösningar, till exempel verkställande av en säkerhet och uppsägning av förbindelsen. NLB kommer att visa att man har valt den lösning som maximerar bankens nettonuvärde.

| (146) | NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader genom en omfattande konsolidering av bankens affärslokaler och nätverk av filialer samt personalnedskärningar. Banken kommer dessutom att förbättra sin operativa effektivitet, värva kunder enligt en riskanpassad och lönsamhetsinriktad strategi och optimera likviditet och andra kostnader. Omstruktureringsplanen beräknas leda till en minskning av K/I-talet till mindre än 60 %, jämförbart med de nivåer som banken låg på före krisen. NLB kommer till den 31 december 2017 att uppnå en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] % och en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] %. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017. |
| --- | --- |

(146)

NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader genom en omfattande konsolidering av bankens affärslokaler och nätverk av filialer samt personalnedskärningar. Banken kommer dessutom att förbättra sin operativa effektivitet, värva kunder enligt en riskanpassad och lönsamhetsinriktad strategi och optimera likviditet och andra kostnader. Omstruktureringsplanen beräknas leda till en minskning av K/I-talet till mindre än 60 %, jämförbart med de nivåer som banken låg på före krisen. NLB kommer till den 31 december 2017 att uppnå en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] % och en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] %. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017.

| (147) | Flödet av värdeminskningar förväntas minska allteftersom omstruktureringsplanen gradvis genomförs. Banken kommer att ha en sundare kreditriskprofil till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, åtagandena i fråga om hantering av kreditrisken och omstruktureringen av återstående nödlidande lån i portföljen så att deras nettonuvärde maximeras för banken samt andra åtgärder som bidrar till att stärka bankens riskhanteringsram. |
| --- | --- |

(147)

Flödet av värdeminskningar förväntas minska allteftersom omstruktureringsplanen gradvis genomförs. Banken kommer att ha en sundare kreditriskprofil till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, åtagandena i fråga om hantering av kreditrisken och omstruktureringen av återstående nödlidande lån i portföljen så att deras nettonuvärde maximeras för banken samt andra åtgärder som bidrar till att stärka bankens riskhanteringsram.

| (148) | Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen är lämplig för att återställa NLB:s långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen är lämplig för att återställa NLB:s långsiktiga lönsamhet.

ii)   Eget bidrag och bördefördelning

| (149) | I omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag och att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. Därför fastställs att i) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet bör vara begränsade, och ii) att befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar bör dela på bördan i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

(149)

I omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag och att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. Därför fastställs att i) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet bör vara begränsade, och ii) att befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar bör dela på bördan i så stor utsträckning som möjligt.

| (150) | En lämplig bördefördelning omfattar vanligtvis, efter det att förlusterna först absorberats av eget kapital, bidrag från innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån. Innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. Sådana bidrag kan utgöras antingen av en omräkning till kärnprimärkapital (20) eller en nedskrivning av kapitalbeloppet av instrumenten. Under alla omständigheter måste utbetalningar från stödmottagaren till innehavarna av sådana värdepapper förhindras så långt det är möjligt enligt lag. |
| --- | --- |

(150)

En lämplig bördefördelning omfattar vanligtvis, efter det att förlusterna först absorberats av eget kapital, bidrag från innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån. Innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. Sådana bidrag kan utgöras antingen av en omräkning till kärnprimärkapital (20) eller en nedskrivning av kapitalbeloppet av instrumenten. Under alla omständigheter måste utbetalningar från stödmottagaren till innehavarna av sådana värdepapper förhindras så långt det är möjligt enligt lag.

| (151) | Det finns inget i omstruktureringsplanen som tyder på att stödet är större än vad som behövs för att täcka kostnaderna för återställandet av NLB:s lönsamhet. Det kapitalunderskott som behöver täckas genom det tredje kapitaltillskottet fastställdes på grundval av ett stresstest och en kvalitetsutvärdering. Uppskattningen av kapitaltillskottet bygger särskilt på en värdering av tillgångarna, som visar att den nivån är nödvändig och tillräcklig för att hantera en stressituation. Tack vare stresstestet och kvalitetsutvärderingen klargjordes den nödvändiga kapitalnivån ytterligare. Det tredje kapitaltillskottet uppgår till ett belopp som gör det möjligt för banken att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven och marknadsförväntningarna. Dessutom kommer en kapitalåterbetalningsmekanism att finnas för att begränsa uppbyggnaden av överskottskapital i NLB, enligt vilken banken måste betala utdelningar för budgetåren 2015, 2016 och 2017 beräknat på en ökande procentandel av eventuellt överskottskapital. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten. |
| --- | --- |

(151)

Det finns inget i omstruktureringsplanen som tyder på att stödet är större än vad som behövs för att täcka kostnaderna för återställandet av NLB:s lönsamhet. Det kapitalunderskott som behöver täckas genom det tredje kapitaltillskottet fastställdes på grundval av ett stresstest och en kvalitetsutvärdering. Uppskattningen av kapitaltillskottet bygger särskilt på en värdering av tillgångarna, som visar att den nivån är nödvändig och tillräcklig för att hantera en stressituation. Tack vare stresstestet och kvalitetsutvärderingen klargjordes den nödvändiga kapitalnivån ytterligare. Det tredje kapitaltillskottet uppgår till ett belopp som gör det möjligt för banken att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven och marknadsförväntningarna. Dessutom kommer en kapitalåterbetalningsmekanism att finnas för att begränsa uppbyggnaden av överskottskapital i NLB, enligt vilken banken måste betala utdelningar för budgetåren 2015, 2016 och 2017 beräknat på en ökande procentandel av eventuellt överskottskapital. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten.

| (152) | För att NLB d.d. ska kunna erhålla vinstutdelningar från sina dotterbolag och för att undvika uppbyggnad av likviditet hos dem får dessa dotterbolag betala ut vinstutdelningar trots att det råder ett förbud mot sådana utbetalningar. Dessa bolag får utbetala vinstutdelningar om NLB d.d., direkt eller indirekt, har det största aktieinnehavet och alla externa aktieägare tillsammans innehar mindre än 15 % av aktierna och rösträtterna i det berörda bolaget. Kommissionen anser att dotterbolagens möjlighet att utbetala vinstutdelningar till NLB d.d. bidrar till att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt. Det kommer dessutom att ge NLB tillräcklig flexibilitet för en effektiv förvaltning av bankens konsoliderade kapital och likviditet och underlätta återbetalningen av stödet. Det faktum att även minoritetsaktieägarna i dotterbolagen skulle få del av vinstutdelningarna till följd av denna bestämmelse är en proportionerlig spridningseffekt jämfört med fördelarna, särskilt med tanke på det relativt låga belopp av vinstutdelningar som slutligen kommer att betalas ut till alla andra aktieägare än NLB d.d., vilket inte kommer att vara större än en tiondel av beloppet för de vinstutdelningar som slutligen kan betalas till NLB d.d. |
| --- | --- |

(152)

För att NLB d.d. ska kunna erhålla vinstutdelningar från sina dotterbolag och för att undvika uppbyggnad av likviditet hos dem får dessa dotterbolag betala ut vinstutdelningar trots att det råder ett förbud mot sådana utbetalningar. Dessa bolag får utbetala vinstutdelningar om NLB d.d., direkt eller indirekt, har det största aktieinnehavet och alla externa aktieägare tillsammans innehar mindre än 15 % av aktierna och rösträtterna i det berörda bolaget. Kommissionen anser att dotterbolagens möjlighet att utbetala vinstutdelningar till NLB d.d. bidrar till att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt. Det kommer dessutom att ge NLB tillräcklig flexibilitet för en effektiv förvaltning av bankens konsoliderade kapital och likviditet och underlätta återbetalningen av stödet. Det faktum att även minoritetsaktieägarna i dotterbolagen skulle få del av vinstutdelningarna till följd av denna bestämmelse är en proportionerlig spridningseffekt jämfört med fördelarna, särskilt med tanke på det relativt låga belopp av vinstutdelningar som slutligen kommer att betalas ut till alla andra aktieägare än NLB d.d., vilket inte kommer att vara större än en tiondel av beloppet för de vinstutdelningar som slutligen kan betalas till NLB d.d.

| (153) | För det första uppfyller åtagandena om bördefördelning för aktieägare och innehavare av efterställda fordringar omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(153)

För det första uppfyller åtagandena om bördefördelning för aktieägare och innehavare av efterställda fordringar omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013.

| (154) | I detta avseende har Slovenien åtagit sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas till banken (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) gör en fullständig nedskrivning av aktieägarnas egna kapital och utestående underställda skulder för att se till att kraven i bankmeddelandet från 2013 uppfylls. Kommissionen välkomnar att bidraget från innehavarna av efterställda fordringar uppnås i största möjliga utsträckning, vilket säkerställer en lämplig bördefördelning. Tillskotten av statligt kapital kommer först att genomföras efter det att innehavarna av efterställda fordringar har avvecklats fullständigt. Denna bestämmelse garanterar att alla befintliga innehavare av efterställda fordringar fullständigt måste bidra till bankens omstruktureringskostnader innan staten går in. Staten kommer därmed att äga 100 % av bankens aktier efter det tredje kapitaltillskottet, jämfört med 33,1 % efter statens första kapitaltillskott. |
| --- | --- |

(154)

I detta avseende har Slovenien åtagit sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas till banken (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) gör en fullständig nedskrivning av aktieägarnas egna kapital och utestående underställda skulder för att se till att kraven i bankmeddelandet från 2013 uppfylls. Kommissionen välkomnar att bidraget från innehavarna av efterställda fordringar uppnås i största möjliga utsträckning, vilket säkerställer en lämplig bördefördelning. Tillskotten av statligt kapital kommer först att genomföras efter det att innehavarna av efterställda fordringar har avvecklats fullständigt. Denna bestämmelse garanterar att alla befintliga innehavare av efterställda fordringar fullständigt måste bidra till bankens omstruktureringskostnader innan staten går in. Staten kommer därmed att äga 100 % av bankens aktier efter det tredje kapitaltillskottet, jämfört med 33,1 % efter statens första kapitaltillskott.

| (155) | För det andra anges det i punkt 24 i omstruktureringsmeddelandet att en lämplig ersättning för statligt kapital också är ett sätt att uppnå bördefördelning. |
| --- | --- |

(155)

För det andra anges det i punkt 24 i omstruktureringsmeddelandet att en lämplig ersättning för statligt kapital också är ett sätt att uppnå bördefördelning.

| (156) | När det gäller det första och det andra kapitaltillskottet konstaterar kommissionen att de gjordes till priser som var förenliga med principerna om bördefördelning (21). När det gäller det tredje kapitaltillskottet som ingår i omstruktureringsplanen kommer staten att äga 100 % av banken efter rekapitaliseringen, vilket maximerar bördefördelningen. Kommissionen har dessutom redan fastställt att ersättningsnivån för överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC är lämplig. |
| --- | --- |

(156)

När det gäller det första och det andra kapitaltillskottet konstaterar kommissionen att de gjordes till priser som var förenliga med principerna om bördefördelning (21). När det gäller det tredje kapitaltillskottet som ingår i omstruktureringsplanen kommer staten att äga 100 % av banken efter rekapitaliseringen, vilket maximerar bördefördelningen. Kommissionen har dessutom redan fastställt att ersättningsnivån för överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC är lämplig.

| (157) | För det tredje kommer de omstruktureringskostnader som omstruktureringsplanen ger upphov till att täckas genom interna åtgärder av NLB. Banken kommer att genomföra kostnadsnedskärningar, vilket kommer att leda till en minskning av driftskostnaderna från 368 miljoner euro per den 31 december 2012 till [250–300] miljoner euro per den 31 december 2017 i ett basscenario. Enligt omstruktureringsplanen kommer NLB även att avyttra minst [80–90] % av sina icke-bankverksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som möjliggör betalningar av vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav. |
| --- | --- |

(157)

För det tredje kommer de omstruktureringskostnader som omstruktureringsplanen ger upphov till att täckas genom interna åtgärder av NLB. Banken kommer att genomföra kostnadsnedskärningar, vilket kommer att leda till en minskning av driftskostnaderna från 368 miljoner euro per den 31 december 2012 till [250–300] miljoner euro per den 31 december 2017 i ett basscenario. Enligt omstruktureringsplanen kommer NLB även att avyttra minst [80–90] % av sina icke-bankverksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som möjliggör betalningar av vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav.

| (158) | För det fjärde har Slovenien förutom dessa strukturella åtgärder även åtagit sig att införa ett kupongförbud, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder. |
| --- | --- |

(158)

För det fjärde har Slovenien förutom dessa strukturella åtgärder även åtagit sig att införa ett kupongförbud, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder.

| (159) | Kommissionen konstaterar att åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden inte gäller nyligen utfärdade instrument under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut (22). Kommissionen godtar den begränsningen av kupongförbudet för att ge koncernen möjlighet att anskaffa nytt hybridkapital på marknaden enligt punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet. Genom att utfärda underordnade värdepapper efter datumet för antagandet av detta beslut kan banken anskaffa ytterligare finansiering och hybridkapital utan att utlösa betalning av kuponger på befintliga värdepapper, särskilt befintliga underordnade skulder. Genom begränsningen av kupongförbudet kan banken därför utfärda ytterligare kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen, vilket eventuellt kan minska det kapital banken behöver i form av eget kapital. I detta avseende är det viktigt att påminna om att kupongerna för att vara kvalificerade som kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen måste vara valfria och inte får vara obligatoriska för skuldinstrument. I föreliggande ärende bör det även noteras att efter den fullständiga nedskrivningen av NLB:s aktieägares egna kapital och utestående underordnade skulder kommer inget eget kapital eller underordnade skulder att finnas kvar i NLB. Begränsningen av kupongförbudet urholkar inte de nyttiga effekterna av förbud av det slag som diskuteras i omstruktureringsbeslutet, eftersom det åtagande som NLB har gjort om att betalningen av kuponger på nya instrument inte kommer att ge upphov till en rättslig skyldighet att göra kupongbetalningar på NLB:s befintliga värdepapper kommer att förhindra eventuellt onödigt utflöde av kapital. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen konstaterar att åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden inte gäller nyligen utfärdade instrument under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut (22). Kommissionen godtar den begränsningen av kupongförbudet för att ge koncernen möjlighet att anskaffa nytt hybridkapital på marknaden enligt punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet. Genom att utfärda underordnade värdepapper efter datumet för antagandet av detta beslut kan banken anskaffa ytterligare finansiering och hybridkapital utan att utlösa betalning av kuponger på befintliga värdepapper, särskilt befintliga underordnade skulder. Genom begränsningen av kupongförbudet kan banken därför utfärda ytterligare kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen, vilket eventuellt kan minska det kapital banken behöver i form av eget kapital. I detta avseende är det viktigt att påminna om att kupongerna för att vara kvalificerade som kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen måste vara valfria och inte får vara obligatoriska för skuldinstrument. I föreliggande ärende bör det även noteras att efter den fullständiga nedskrivningen av NLB:s aktieägares egna kapital och utestående underordnade skulder kommer inget eget kapital eller underordnade skulder att finnas kvar i NLB. Begränsningen av kupongförbudet urholkar inte de nyttiga effekterna av förbud av det slag som diskuteras i omstruktureringsbeslutet, eftersom det åtagande som NLB har gjort om att betalningen av kuponger på nya instrument inte kommer att ge upphov till en rättslig skyldighet att göra kupongbetalningar på NLB:s befintliga värdepapper kommer att förhindra eventuellt onödigt utflöde av kapital.

| (160) | Bördefördelningen för eget kapital, hybridinstrument och innehavare av underordnade fordringar, kostnadsminskningar, avyttringar och lämplig ersättning för stödet utgör följaktligen ett tillräckligt eget bidrag från NLB till kostnaderna för bankens omstrukturering. |
| --- | --- |

(160)

Bördefördelningen för eget kapital, hybridinstrument och innehavare av underordnade fordringar, kostnadsminskningar, avyttringar och lämplig ersättning för stödet utgör följaktligen ett tillräckligt eget bidrag från NLB till kostnaderna för bankens omstrukturering.

| (161) | Kommissionen drar därför slutsatsen att omstruktureringsplanen möjliggör ett lämpligt eget bidrag och en lämplig bördefördelning. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen drar därför slutsatsen att omstruktureringsplanen möjliggör ett lämpligt eget bidrag och en lämplig bördefördelning.

iii)   Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen

| (162) | Enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplaner innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. Typen och formen av sådana åtgärder är beroende av två kriterier: För det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där stödmottagaren kommer att bedriva sin verksamhet. Dessutom beaktar kommissionen storleken på stödmottagarens egna bidrag och bördefördelning under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(162)

Enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplaner innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. Typen och formen av sådana åtgärder är beroende av två kriterier: För det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där stödmottagaren kommer att bedriva sin verksamhet. Dessutom beaktar kommissionen storleken på stödmottagarens egna bidrag och bördefördelning under omstruktureringsperioden.

| (163) | NLB har mottagit statligt stöd i form av kapitaltillskott och åtgärder för värdeminskade tillgångar upp till ett belopp av 2,321 miljarder euro, vilket motsvarar 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar (23). Lämplig ersättning för stödet och åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen är viktiga, särskilt med tanke på att stödbeloppet är förhållandevis stort. |
| --- | --- |

(163)

NLB har mottagit statligt stöd i form av kapitaltillskott och åtgärder för värdeminskade tillgångar upp till ett belopp av 2,321 miljarder euro, vilket motsvarar 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar (23). Lämplig ersättning för stödet och åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen är viktiga, särskilt med tanke på att stödbeloppet är förhållandevis stort.

| (164) | En första åtgärd som kommer att bidra till att begränsa snedvridningar av konkurrensen är avyttringen av NLB:s andelar i [...]. Avyttringen av NLB:s [...] kommer att minska bankens marknadsandel [...]. Avyttringen av NLB:s [...] kommer också att bidra till att begränsa bankens marknadsandel och öppna marknaden för konkurrenter. |
| --- | --- |

(164)

En första åtgärd som kommer att bidra till att begränsa snedvridningar av konkurrensen är avyttringen av NLB:s andelar i [...]. Avyttringen av NLB:s [...] kommer att minska bankens marknadsandel [...]. Avyttringen av NLB:s [...] kommer också att bidra till att begränsa bankens marknadsandel och öppna marknaden för konkurrenter.

| (165) | Minskningen av NLB:s marknadsnärvaro när det gäller lån till företag i bygg- och transportbranschen samt till finansiella holdingföretag uppnås tack vare de årliga begränsningarna av de riskvägda tillgångarna inom dessa branscher. |
| --- | --- |

(165)

Minskningen av NLB:s marknadsnärvaro när det gäller lån till företag i bygg- och transportbranschen samt till finansiella holdingföretag uppnås tack vare de årliga begränsningarna av de riskvägda tillgångarna inom dessa branscher.

| (166) | Dessutom kommer NLB att avveckla sina leasing-, fakturakredit- och forfaitverksamheter samt icke väsentliga verksamheter i Slovenien och utomlands, vilket ytterligare kommer att bidra till att begränsa den eventuella spridningseffekten av det statliga stöd som mottagits för andra verksamheter än bankens kärnbankverksamheter. |
| --- | --- |

(166)

Dessutom kommer NLB att avveckla sina leasing-, fakturakredit- och forfaitverksamheter samt icke väsentliga verksamheter i Slovenien och utomlands, vilket ytterligare kommer att bidra till att begränsa den eventuella spridningseffekten av det statliga stöd som mottagits för andra verksamheter än bankens kärnbankverksamheter.

| (167) | NLB kommer att fortsätta sin verksamhet under förhållanden som begränsar snedvridningar av konkurrensen. Som en monolinebank med stärkt riskhantering och styrningspolicy och en mer effektiv utlåningspolicy med förbättrad prissättning som når en avkastning på eget kapital på [10–20] % på nya lån per den 31 december 2017, kommer banken att avstå från att erbjuda överdrivet fördelaktiga villkor till sina kunder. Dessa faktorer bidrar till NLB:s lönsamhet, men begränsar även snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(167)

NLB kommer att fortsätta sin verksamhet under förhållanden som begränsar snedvridningar av konkurrensen. Som en monolinebank med stärkt riskhantering och styrningspolicy och en mer effektiv utlåningspolicy med förbättrad prissättning som når en avkastning på eget kapital på [10–20] % på nya lån per den 31 december 2017, kommer banken att avstå från att erbjuda överdrivet fördelaktiga villkor till sina kunder. Dessa faktorer bidrar till NLB:s lönsamhet, men begränsar även snedvridningar av konkurrensen.

| (168) | Slovenien har åtagit sig att genomföra ett förbud mot förvärv för att se till att NLB inte använder det statliga stöd som banken mottagit för att förvärva nya verksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som ger NLB möjlighet att betala vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven eller andra lagstadgade krav för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten. |
| --- | --- |

(168)

Slovenien har åtagit sig att genomföra ett förbud mot förvärv för att se till att NLB inte använder det statliga stöd som banken mottagit för att förvärva nya verksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som ger NLB möjlighet att betala vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven eller andra lagstadgade krav för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten.

| (169) | Förutom dessa strukturella åtgärder har Slovenien även åtagit sig att genomföra en uppsättning beteendemässiga begränsningar för att förhindra snedvridningar av konkurrensen. Kommissionen välkomnar förbudet mot reklam om statligt stöd och mot aggressiva marknadsföringsmetoder, vilket förhindrar NLB att använda stödet för att agera på ett konkurrensbegränsande sätt på marknaden. |
| --- | --- |

(169)

Förutom dessa strukturella åtgärder har Slovenien även åtagit sig att genomföra en uppsättning beteendemässiga begränsningar för att förhindra snedvridningar av konkurrensen. Kommissionen välkomnar förbudet mot reklam om statligt stöd och mot aggressiva marknadsföringsmetoder, vilket förhindrar NLB att använda stödet för att agera på ett konkurrensbegränsande sätt på marknaden.

| (170) | Kombinationen av åtgärder och åtaganden ger tillräckliga garantier för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen med tanke på storleken på det stödbelopp som NLB mottagit. |
| --- | --- |

(170)

Kombinationen av åtgärder och åtaganden ger tillräckliga garantier för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen med tanke på storleken på det stödbelopp som NLB mottagit.

8.2.4   Övervakning av omstruktureringsplanen

| (171) | Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 behöver kommissionen regelbundna rapporter för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt. Slovenien kommer att utse en förvaltare för att övervaka processen som kommer att förse kommissionen med övervakningsrapporter varje halvår. |
| --- | --- |

(171)

Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 behöver kommissionen regelbundna rapporter för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt. Slovenien kommer att utse en förvaltare för att övervaka processen som kommer att förse kommissionen med övervakningsrapporter varje halvår.

| (172) | För att se till att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt under hela löptiden kommer de slovenska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att NLB fullgör de åtaganden som anges i listan över villkor. |
| --- | --- |

(172)

För att se till att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt under hela löptiden kommer de slovenska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att NLB fullgör de åtaganden som anges i listan över villkor.

| (173) | Dessutom kommer en oberoende och tillräckligt kvalificerad förvaltare fortlöpande övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt och att alla åtaganden i listan över villkor i bilagan till detta beslut genomförs fullständigt och korrekt. Övervakningsförvaltaren kommer att ha obegränsad åtkomst till all information som behövs för att övervaka genomförandet av detta beslut. Kommissionen eller övervakningsförvaltaren får be NLB om förklaringar och förtydliganden. Slovenien och NLB ska samarbeta fullständigt med kommissionen och övervakningsförvaltaren i alla frågor i samband med övervakningen. |
| --- | --- |

(173)

Dessutom kommer en oberoende och tillräckligt kvalificerad förvaltare fortlöpande övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt och att alla åtaganden i listan över villkor i bilagan till detta beslut genomförs fullständigt och korrekt. Övervakningsförvaltaren kommer att ha obegränsad åtkomst till all information som behövs för att övervaka genomförandet av detta beslut. Kommissionen eller övervakningsförvaltaren får be NLB om förklaringar och förtydliganden. Slovenien och NLB ska samarbeta fullständigt med kommissionen och övervakningsförvaltaren i alla frågor i samband med övervakningen.

8.2.5   Slutsats och avslutande av granskningen av omstruktureringsplanen

| (174) | Kommissionen konstaterar att frågorna om lönsamhet (inklusive styrning), bördefördelning och snedvridning av konkurrensen behandlas på lämpligt sätt i den omstruktureringsplan som lagts fram av Slovenien. Planen överensstämmer med kraven i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen konstaterar att frågorna om lönsamhet (inklusive styrning), bördefördelning och snedvridning av konkurrensen behandlas på lämpligt sätt i den omstruktureringsplan som lagts fram av Slovenien. Planen överensstämmer med kraven i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013.

| (175) | Kommissionen har därför fått lämpliga svar på sina tvivel angående omstruktureringsplanens förenlighet i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen har därför fått lämpliga svar på sina tvivel angående omstruktureringsplanens förenlighet i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

9.   SLUTSATS

| (176) | Kommissionen drar slutsatsen att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet till NLB och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör omstruktureringsstöd till förmån för NLB. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen drar slutsatsen att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet till NLB och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör omstruktureringsstöd till förmån för NLB.

| (177) | Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsåtgärderna, det vill säga det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, är lämpliga för att NLB ska kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet, att bördefördelningen är tillräcklig och att åtgärderna är tillräckliga och proportionerliga för att utjämna de snedvridande marknadseffekterna av stödåtgärderna i fråga. Kommissionen anser därför att den inlämnade omstruktureringsplanen uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 och meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013. Omstruktureringsåtgärderna kan därför anses vara förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. Det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC kan följaktligen godkännas i enlighet med omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsåtgärderna, det vill säga det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, är lämpliga för att NLB ska kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet, att bördefördelningen är tillräcklig och att åtgärderna är tillräckliga och proportionerliga för att utjämna de snedvridande marknadseffekterna av stödåtgärderna i fråga. Kommissionen anser därför att den inlämnade omstruktureringsplanen uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 och meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013. Omstruktureringsåtgärderna kan därför anses vara förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. Det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC kan följaktligen godkännas i enlighet med omstruktureringsplanen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det omstruktureringsstöd som Republiken Slovenien har beviljat NLB, som består av ett första kapitaltillskott på 250 miljoner euro, ett andra kapitaltillskott på 382,9 miljoner euro och ett tredje kapitaltillskott på 1 558 miljoner euro samt en överföring av värdeminskade tillgångar till BAMC med ett stödinslag på 130 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden enligt omstruktureringsplanen och de åtaganden som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut i ärende nr SA.34937 (2012/C) (f.d. 2012/N) Det andra kapitaltillskottet till NLB och SA.33229 (2012/C) (f.d. 2011/N) Omstrukturering av NLB – Slovenien (EUT C 361, 22.11.2012, s. 18).

1

(2)  Kommissionens beslut i ärende SA.32261 (11/N) Räddningsåtgärd i form av kapitaltillskott till förmån för NLB (EUT C 189, 29.6.2011, s. 2).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Kapitalunderskottet omfattar kapitaleffekten av överföringen av tillgångar till statens företag för förvaltning av banktillgångar (nedan kallat BAMC).

5

BAMC

(6)  En detaljerad beskrivning finns i skälen 16–22 i det första undsättningsbeslutet.

6

(7)  En detaljerad beskrivning finns i skälen 23–31 i det andra undsättningsbeslutet.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

8

(9)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

9

(10)  Konfidentiella uppgifter.

10

(11)  Till exempel genom användning av ett teoretiskt pris utan teckningsrätter (nedan kallat TERP).

11

TERP

(12)  I de finansiella prognoser för NLB som ingår i omstruktureringsplanen beaktas inte effekterna av denna kapitalåterbetalningsmekanism.

12

(13)  Meddelande från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

13

(14)  Se skälen 91–104 i det andra beslutet om kapitaltillskott och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

14

(15)  Se skäl 97 i det andra beslutet om kapitaltillskott och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

15

(16)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (EUT C 195, 19.8.2009, s. 9).

16

(17)  Se skälen 34–41 i det första undsättningsbeslutet och skälen 61–66 i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

17

(18)  Meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (bankmeddelandet från 2008) (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8), meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till ett minimum och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (rekapitaliseringsmeddelandet) (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2), meddelandet om värdeminskade tillgångar, omstruktureringsmeddelandet, meddelandet från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (”förlängningsmeddelandet från 2010”) (EUT C 329, 7.12.2010, s. 7) och meddelandet från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (”förlängningsmeddelandet från 2011”) (EUT C 356, 6.12.2011, s. 7).

18

(19)  Se t.ex. räddning i form av kapitaltillskott till förmån för NLB, SA.32261 (11/N), det andra kapitaltillskottet till NLB och omstrukturering av NLB, SA.34937 (2011/N) SA.33229 (2012/N) och rekapitalisering av NKBM SA.35709 (EUT C 162, 7.6.2013, s. 5).

19

(20)  Enligt definitionen i artikel 26 i förordning (EU) nr 575/2013.

20

(21)  Se skälen 50–63 i det första undsättningsbeslutet och skälen 73–88 i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

21

(22)  Andra beslut innehåller liknande åtaganden, se skäl 218 i kommissionens beslut i ärendet omstrukturering av Royal Bank of Scotland och deltagande i ett system för skydd av tillgångar C(2009)10112 slutlig (EUT C 119, 7.5.2010, s. 1) och skäl 165 i kommissionens beslut i ärendet om omstrukturering av Lloyds Banking Group C(2009)9087 slutlig (EUT C 46, 24.2.2010, s. 2).

22

(23)  Riskvägda tillångar per december 2012.

23

---

BILAGA

ÅTAGANDEN GENTEMOT EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Republiken Slovenien (nedan kallad Slovenien) garanterar att NLB d.d. och dess dotterbolag (nedan kallade NLB) kommer att genomföra den omstruktureringsplan som lämnades in den 7 januari 2013 och ändrades den 25 februari 2013 och senare i november och december 2013. I samband med detta åtar Slovenien sig särskilt att genomföra de berörda åtgärderna och uppnå de mål som anges nedan (nedan kallade åtagandena), vilka utgör en integrerad del av omstruktureringsplanen.

Åtagandena träder i kraft på datumet för antagandet av Europeiska kommissionens (nedan kallad kommissionen) beslut om godkännande av omstruktureringsplanen.

Omstruktureringsperioden löper ut den 31 december 2017. Åtagandena gäller under hela omstruktureringsperioden om inte de berörda staterna anger annat.

| 1. | [Minskning av balansräkningen] Enligt omstruktureringsplanen kommer NLB att minska koncernens balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017. De allmänna villkoren för balansräkningen och de tillämpliga rättsliga kraven för balansomslutningen kommer i stort sett inte att förändras alls. |
| --- | --- |

1.

[Minskning av balansräkningen] Enligt omstruktureringsplanen kommer NLB att minska koncernens balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017. De allmänna villkoren för balansräkningen och de tillämpliga rättsliga kraven för balansomslutningen kommer i stort sett inte att förändras alls.

| 2. | [Kostnadsminskningar] Bankens driftskostnader uppgick till 368 miljoner euro på koncernnivå 2012. NLB kommer att minska sina driftskostnader på koncernnivå (exklusive tillfälliga extra och ej återkommande engångskostnader, dvs. omstruktureringsutgifter) för att antingen uppnå ett K/I-tal under 55 %, eller om K/I-talet är högre än [50–60] %, till [300–350] miljoner euro till årsslutet 2014, [300–350] miljoner euro till årsslutet 2015, [250–300] miljoner euro till årsslutet 2016 och [200–250] miljoner euro till årsslutet 2017.
  Om den årliga inflationen under perioden 2013–2017 är högre än 2,5 % kommer driftskostnaderna att anpassas för att sammanjämka skillnaden mellan prognoserna för inflationstakten i omstruktureringsplanen och den faktiska inflationen under det året. |
| --- | --- |

2.

[Kostnadsminskningar] Bankens driftskostnader uppgick till 368 miljoner euro på koncernnivå 2012. NLB kommer att minska sina driftskostnader på koncernnivå (exklusive tillfälliga extra och ej återkommande engångskostnader, dvs. omstruktureringsutgifter) för att antingen uppnå ett K/I-tal under 55 %, eller om K/I-talet är högre än [50–60] %, till [300–350] miljoner euro till årsslutet 2014, [300–350] miljoner euro till årsslutet 2015, [250–300] miljoner euro till årsslutet 2016 och [200–250] miljoner euro till årsslutet 2017.

Om den årliga inflationen under perioden 2013–2017 är högre än 2,5 % kommer driftskostnaderna att anpassas för att sammanjämka skillnaden mellan prognoserna för inflationstakten i omstruktureringsplanen och den faktiska inflationen under det året.

| 3. | [Försäljning av ägarintressen] NLB har bland annat ägarintressen i följande företag:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

3.

[Försäljning av ägarintressen] NLB har bland annat ägarintressen i följande företag:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

De ägarintressen som ska avyttras hade ett totalt tillgångsvärde på [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012.

| 3.1 | Ovannämnda ägarintressen ska säljas, eller försöka säljas, i den utsträckning att ägarintressenas tillgångsvärde den 31 december 2015 har minskats med minst [40–50] % (dvs. minst till [70–80] miljoner euro) och till minst [80–90] % (dvs. minst till [20–30] miljoner euro) till den 31 december 2016. |
| --- | --- |

3.1

Ovannämnda ägarintressen ska säljas, eller försöka säljas, i den utsträckning att ägarintressenas tillgångsvärde den 31 december 2015 har minskats med minst [40–50] % (dvs. minst till [70–80] miljoner euro) och till minst [80–90] % (dvs. minst till [20–30] miljoner euro) till den 31 december 2016.

| 3.2 | Försäljningen av ett ägarintresse anses vara slutförd när NLB har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot eller saknar kopplingar till NLB. |
| --- | --- |

3.2

Försäljningen av ett ägarintresse anses vara slutförd när NLB har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot eller saknar kopplingar till NLB.

| 3.3 | Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2015 bör korrigerande åtgärder vidtas snabbt och anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

3.3

Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2015 bör korrigerande åtgärder vidtas snabbt och anmälas till kommissionen.

| 3.4 | Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2016 ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ovannämnda ägarintressen eller återstoden av dem. |
| --- | --- |

3.4

Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2016 ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ovannämnda ägarintressen eller återstoden av dem.

| 3.5 | I alla händelser ska ägarintressena säljas i enlighet med vad som anges i åtagandena. |
| --- | --- |

3.5

I alla händelser ska ägarintressena säljas i enlighet med vad som anges i åtagandena.

| 4. | [Avyttring av icke väsentliga dotterbolag] NLB d.d. har även ägarintressen i följande icke väsentliga dotterbolag:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

4.

[Avyttring av icke väsentliga dotterbolag] NLB d.d. har även ägarintressen i följande icke väsentliga dotterbolag:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Ägarintressen i icke väsentliga verksamheter hade ett totalt tillgångsvärde på [950–1 000] miljoner euro per den 31 december 2012.

| 4.1 | Ovanstående ägarintressen ska avyttras eller försöka avyttras (dvs. säljas, likvideras eller avvecklas) i den utsträckning att tillgångsvärdet för dessa ägarintressen till den 31 december 2015 har minskats med minst [40–50] % (dvs. minst till [550–600] miljoner euro) och med minst [80–90] % (dvs. minst till [150–200] miljoner euro till den 31 december 2016. |
| --- | --- |

4.1

Ovanstående ägarintressen ska avyttras eller försöka avyttras (dvs. säljas, likvideras eller avvecklas) i den utsträckning att tillgångsvärdet för dessa ägarintressen till den 31 december 2015 har minskats med minst [40–50] % (dvs. minst till [550–600] miljoner euro) och med minst [80–90] % (dvs. minst till [150–200] miljoner euro till den 31 december 2016.

| 4.2 | Ett ägarintresse anses ha avyttrats när respektive företag har likviderats eller avvecklats eller NLB d.d. har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot och saknar kopplingar till NLB. |
| --- | --- |

4.2

Ett ägarintresse anses ha avyttrats när respektive företag har likviderats eller avvecklats eller NLB d.d. har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot och saknar kopplingar till NLB.

| 4.3 | Kommersiell verksamhet i samband med ägarintressen som inte har avyttrats inom de tidsgränser som anges i led i ovan, t.ex. beroende på pågående mål eller tvister med andra aktieägare, kommer att avslutas enligt varaktigheten och karaktären hos den underliggande verksamheten. Inga nya verksamheter kommer att genomföras (förutom påtvingade förlängningar av befintliga förbindelser). I ett sådant fall kommer respektive avyttring anses vara slutförd när antingen de totala tillgångarna för ett visst ägarintresse har minskats till 10 % jämfört med de totala tillgångarna för ägarintresset per den 31 december 2012, eller om det lagstadgade formella likvideringsförfarandet har inletts, eller om kapitalkraven för de berörda dotterbolagen inte sammanlagt överskrider 5 miljoner euro på en konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

4.3

Kommersiell verksamhet i samband med ägarintressen som inte har avyttrats inom de tidsgränser som anges i led i ovan, t.ex. beroende på pågående mål eller tvister med andra aktieägare, kommer att avslutas enligt varaktigheten och karaktären hos den underliggande verksamheten. Inga nya verksamheter kommer att genomföras (förutom påtvingade förlängningar av befintliga förbindelser). I ett sådant fall kommer respektive avyttring anses vara slutförd när antingen de totala tillgångarna för ett visst ägarintresse har minskats till 10 % jämfört med de totala tillgångarna för ägarintresset per den 31 december 2012, eller om det lagstadgade formella likvideringsförfarandet har inletts, eller om kapitalkraven för de berörda dotterbolagen inte sammanlagt överskrider 5 miljoner euro på en konsoliderad nivå.

| 4.4 | Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2015 bör korrigerande åtgärder vidtas snabbt och anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

4.4

Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2015 bör korrigerande åtgärder vidtas snabbt och anmälas till kommissionen.

| 4.5 | Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2016 ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ovannämnda ägarintressen eller återstoden av dem till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 4.2. |
| --- | --- |

4.5

Om NLB inte uppnår tillgångsminskningsmålet för 2016 ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ovannämnda ägarintressen eller återstoden av dem till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 4.2.

| 4.6 | I alla händelser ska ägarintressena avyttras i enlighet med vad som anges i åtagandena. |
| --- | --- |

4.6

I alla händelser ska ägarintressena avyttras i enlighet med vad som anges i åtagandena.

| 5. | [Försäljning av ägarintressen i gemensamma företag] NLB d.d. kommer att sälja alla sina ägarintressen i följande gemensamma företag till den [...]:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

5.

[Försäljning av ägarintressen i gemensamma företag] NLB d.d. kommer att sälja alla sina ägarintressen i följande gemensamma företag till den [...]:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| 5.1 | Försäljningen av ovannämnda gemensamma företag anses vara avslutad när i) NLB har ingått ett bindande avtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot och saknar kopplingar till NLB, ii) ägandet i de gemensamma företagen har minskats till [...] %. |
| --- | --- |

5.1

Försäljningen av ovannämnda gemensamma företag anses vara avslutad när i) NLB har ingått ett bindande avtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som är oberoende gentemot och saknar kopplingar till NLB, ii) ägandet i de gemensamma företagen har minskats till [...] %.

| 5.2 | Om NLB inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för vart och ett av ovanstående ägarintressen eller inte har minskat sitt ägande till [...] % till den [...] ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ägarintressena (eller återstoden av dem) till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 5.1. |
| --- | --- |

5.2

Om NLB inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för vart och ett av ovanstående ägarintressen eller inte har minskat sitt ägande till [...] % till den [...] ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja ägarintressena (eller återstoden av dem) till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 5.1.

| 5.3 | I alla händelser ska ägarintressena säljas i enlighet med vad som anges i åtagandena. |
| --- | --- |

5.3

I alla händelser ska ägarintressena säljas i enlighet med vad som anges i åtagandena.

| 6. | [Försäljning av ägarintressen i banker] NLB d.d. kommer att sälja sina ägarintressen i [...] till den [...]. Försäljningen av ett ägarintresse anses vara slutförd när NLB d.d. har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som uppfyller följande krav: i) De ska vara oberoende gentemot och sakna kopplingar till NLB, ii) ha ekonomiska resurser, beprövad sakkunskap och incitament att upprätthålla och utveckla de förvärvade verksamheterna och/eller företagen som lönsamma och aktiva konkurrenter på marknaden, iii) de får inte skapa prima facie-konkurrens eller ge upphov till en risk för försening i genomförandet av åtgärderna, och ska i synnerhet rimligen kunna förväntas erhålla alla nödvändiga tillstånd från de berörda tillsynsmyndigheterna för förvärvet av den berörda verksamheten. Om NLB inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för sina ägarintressen i [...] till den [...] ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja dessa ägarintressen (eller återstoden av dem) till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 6. Försäljningen får inte ske till minimipris. |
| --- | --- |

6.

[Försäljning av ägarintressen i banker] NLB d.d. kommer att sälja sina ägarintressen i [...] till den [...]. Försäljningen av ett ägarintresse anses vara slutförd när NLB d.d. har ingått ett bindande försäljnings- och inköpsavtal för respektive ägarintresse med en eller flera köpare som uppfyller följande krav: i) De ska vara oberoende gentemot och sakna kopplingar till NLB, ii) ha ekonomiska resurser, beprövad sakkunskap och incitament att upprätthålla och utveckla de förvärvade verksamheterna och/eller företagen som lönsamma och aktiva konkurrenter på marknaden, iii) de får inte skapa prima facie-konkurrens eller ge upphov till en risk för försening i genomförandet av åtgärderna, och ska i synnerhet rimligen kunna förväntas erhålla alla nödvändiga tillstånd från de berörda tillsynsmyndigheterna för förvärvet av den berörda verksamheten. Om NLB inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för sina ägarintressen i [...] till den [...] ska NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utses i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att till den [...] sälja dessa ägarintressen (eller återstoden av dem) till en eller flera köpare som uppfyller de krav som anges i punkt 6. Försäljningen får inte ske till minimipris.

| 6.1 | NLB kommer även att fullständigt avyttra sitt ägarintresse i [...] den [...]. Om NLB:s ägarintresse i [...] inte har avyttrats fullständigt till den [...] kommer banken att på eget initiativ föreslå, fullständigt stödja, rösta för och verkställa alla åtgärder, beslut eller aktieägarbeslut som krävs för att inleda avvecklingen av [...] med början från [...] till dess att låneportföljen avvecklats (högst tre år). I alla händelser kommer NLB d.d. att på eget initiativ föreslå, fullständigt stödja, rösta för och verkställa alla åtgärder, beslut eller aktieägarbeslut som krävs för att [...] ska avstå från eventuella nya låneursprung till den [...]. |
| --- | --- |

6.1

NLB kommer även att fullständigt avyttra sitt ägarintresse i [...] den [...]. Om NLB:s ägarintresse i [...] inte har avyttrats fullständigt till den [...] kommer banken att på eget initiativ föreslå, fullständigt stödja, rösta för och verkställa alla åtgärder, beslut eller aktieägarbeslut som krävs för att inleda avvecklingen av [...] med början från [...] till dess att låneportföljen avvecklats (högst tre år). I alla händelser kommer NLB d.d. att på eget initiativ föreslå, fullständigt stödja, rösta för och verkställa alla åtgärder, beslut eller aktieägarbeslut som krävs för att [...] ska avstå från eventuella nya låneursprung till den [...].

| 7. | [Minskning av kreditverksamhet och nedläggning av [...]] NLB d.d. kommer att minska sin marknadsnärvaro på följande sätt:






  a) | Lägga ned [...] till den [...]. |
| --- | --- | --- |

7.

[Minskning av kreditverksamhet och nedläggning av [...]] NLB d.d. kommer att minska sin marknadsnärvaro på följande sätt:

a)

Lägga ned [...] till den [...].

| b) | Begränsa kreditverksamheten i Slovenien med följande:






  b.1) | Finansiella holdingföretag [näringsgrensindelningskoderna 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [500–550] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:










  Årsslutet 2013 | Årsslutet 2014 | Årsslutet 2015 | Årsslutet 2016 | Mitten av 2017 | Årsslutet 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b)

Begränsa kreditverksamheten i Slovenien med följande:

b.1)

Finansiella holdingföretag [näringsgrensindelningskoderna 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [500–550] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:

Årsslutet 2013

Årsslutet 2014

Årsslutet 2015

Årsslutet 2016

Mitten av 2017

Årsslutet 2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.2) | Företagskunder från transportbranschen med en exponering över 1 miljon [näringsgrensindelningskoderna 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:










  Årsslutet 2013 | Årsslutet 2014 | Årsslutet 2015 | Årsslutet 2016 | Mitten av 2017 | Årsslutet 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.2)

Företagskunder från transportbranschen med en exponering över 1 miljon [näringsgrensindelningskoderna 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:

Årsslutet 2013

Årsslutet 2014

Årsslutet 2015

Årsslutet 2016

Mitten av 2017

Årsslutet 2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.3) | Företagskunder från byggbranschen med en exponering över 5 miljoner [näringsgrensindelningskoderna 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [900–950] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:










  Årsslutet 2013 | Årsslutet 2014 | Årsslutet 2015 | Årsslutet 2016 | Mitten av 2017 | Årsslutet 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.3)

Företagskunder från byggbranschen med en exponering över 5 miljoner [näringsgrensindelningskoderna 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]. De riskvägda tillgångarna i denna portfölj uppgick till [900–950] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB d.d. kommer att se till att de riskvägda tillgångarna i denna portfölj minskas enligt följande tidsplan:

Årsslutet 2013

Årsslutet 2014

Årsslutet 2015

Årsslutet 2016

Mitten av 2017

Årsslutet 2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 7.1 | Om NLB d.d. inte lyckas nå de angivna målen för minskning av riskvägda tillgångar inom någon av dessa branscher och skillnaden är mer än [10–20] % ska banken avstå från att inleda nya kreditverksamheter inom den berörda branschen i Slovenien till dess att de respektive minskningsmålen för de riskvägda tillgångarna har uppnåtts. Dessutom ska NLB utan dröjsmål lämna in en beredskapsplan till kommissionen, där banken visar att den kan uppnå det eller de relevanta minskningsmålen för de riskvägda tillgångarna till den 31 december 2017. |
| --- | --- |

7.1

Om NLB d.d. inte lyckas nå de angivna målen för minskning av riskvägda tillgångar inom någon av dessa branscher och skillnaden är mer än [10–20] % ska banken avstå från att inleda nya kreditverksamheter inom den berörda branschen i Slovenien till dess att de respektive minskningsmålen för de riskvägda tillgångarna har uppnåtts. Dessutom ska NLB utan dröjsmål lämna in en beredskapsplan till kommissionen, där banken visar att den kan uppnå det eller de relevanta minskningsmålen för de riskvägda tillgångarna till den 31 december 2017.

| 8. | [Verksamhet med utländska kunder] NLB d.d. ska avstå från att inleda nya kreditverksamheter med företagskunder som har sitt säte utanför Slovenien och som inte ingår i koncerner som har sitt huvudkontor eller sin slutliga förmånstagare i Slovenien. NLB d.d. kommer att begränsa sina verksamheter med såna kunder till ordnat verkställande och ordnad förvaltning av kreditkontrakt. För tydlighetens skull påpekas att finansiering av handel och export för slovenska företag i tredjeländer och transaktioner som rör statsobligationer med utländska banker inte omfattas av denna begränsning. |
| --- | --- |

8.

[Verksamhet med utländska kunder] NLB d.d. ska avstå från att inleda nya kreditverksamheter med företagskunder som har sitt säte utanför Slovenien och som inte ingår i koncerner som har sitt huvudkontor eller sin slutliga förmånstagare i Slovenien. NLB d.d. kommer att begränsa sina verksamheter med såna kunder till ordnat verkställande och ordnad förvaltning av kreditkontrakt. För tydlighetens skull påpekas att finansiering av handel och export för slovenska företag i tredjeländer och transaktioner som rör statsobligationer med utländska banker inte omfattas av denna begränsning.

| 9. | [Företagsstyrning] Slovenien åtar sig att inom NLB genomföra moderna strukturer för företagsstyrning i enlighet med EU:s kapitalkravdirektiv och slovensk nationell lagstiftning. De nödvändiga ändringarna av NLB:s stadgar och interna regler måste genomföras inom tre månader efter antagandet av kommissionens beslut om NLB:s omstruktureringsperiod. Det rör sig framför allt om följande aspekter: |
| --- | --- |

9.

[Företagsstyrning] Slovenien åtar sig att inom NLB genomföra moderna strukturer för företagsstyrning i enlighet med EU:s kapitalkravdirektiv och slovensk nationell lagstiftning. De nödvändiga ändringarna av NLB:s stadgar och interna regler måste genomföras inom tre månader efter antagandet av kommissionens beslut om NLB:s omstruktureringsperiod. Det rör sig framför allt om följande aspekter:

| 9.1 | Slovenien åtar sig särskilt att iaktta






  a) | företagsstyrningsreglerna enligt punkterna 9.2–9.9, |
| --- | --- | --- |

9.1

Slovenien åtar sig särskilt att iaktta

a)

företagsstyrningsreglerna enligt punkterna 9.2–9.9,

| b) | den ram och ansvarsuppdelning som fastställs i Sloveniens bolagsrätt och bank-/tillsynslagstiftning för aktieägare, ledningar och tillsynsnämnder i finansinstitut, och |
| --- | --- |

b)

den ram och ansvarsuppdelning som fastställs i Sloveniens bolagsrätt och bank-/tillsynslagstiftning för aktieägare, ledningar och tillsynsnämnder i finansinstitut, och

| c) | kommissionens vägledning om företagsstyrning och ramen för förbindelser för banker i vilka staten har intressen. |
| --- | --- |

c)

kommissionens vägledning om företagsstyrning och ramen för förbindelser för banker i vilka staten har intressen.

| 9.2 | NLB:s styrelse kommer ensam att ha befogenheten och ansvaret för att leda NLB:s dagliga verksamhet på ett oberoende sätt och endast i bankens intresse. Varken tillsynsnämnden, bolagsstämman eller företrädare för aktieägarna får utfärda instruktioner till styrelsen eller på annat sätt ingripa i ledningen av bankens dagliga verksamhet. |
| --- | --- |

9.2

NLB:s styrelse kommer ensam att ha befogenheten och ansvaret för att leda NLB:s dagliga verksamhet på ett oberoende sätt och endast i bankens intresse. Varken tillsynsnämnden, bolagsstämman eller företrädare för aktieägarna får utfärda instruktioner till styrelsen eller på annat sätt ingripa i ledningen av bankens dagliga verksamhet.

| 9.3 | Förutom tillsynsnämndens tillsyn och övervakning får inga andra organ eller enheter i företaget utfärda instruktioner till styrelsen. Aktieägarna eller staten får i synnerhet inte utfärda direkta eller indirekta instruktioner till styrelsen. Detta ska även gälla bolagsstämman, vars beslutsbefogenheter ska begränsas till de beslut som den får fatta enligt lagen och bankens stadgar. Personer som utnyttjar sitt inflytande över ett företag för att förmå styrelseledamöter att agera på ett sätt som skadar företaget eller dess aktieägare är dessutom skyldiga att ersätta företaget för sådan skada. |
| --- | --- |

9.3

Förutom tillsynsnämndens tillsyn och övervakning får inga andra organ eller enheter i företaget utfärda instruktioner till styrelsen. Aktieägarna eller staten får i synnerhet inte utfärda direkta eller indirekta instruktioner till styrelsen. Detta ska även gälla bolagsstämman, vars beslutsbefogenheter ska begränsas till de beslut som den får fatta enligt lagen och bankens stadgar. Personer som utnyttjar sitt inflytande över ett företag för att förmå styrelseledamöter att agera på ett sätt som skadar företaget eller dess aktieägare är dessutom skyldiga att ersätta företaget för sådan skada.

| 9.4 | Armslängdsprincipen ska tillämpas på förbindelserna mellan banken och dess aktieägare, i synnerhet Slovenien. |
| --- | --- |

9.4

Armslängdsprincipen ska tillämpas på förbindelserna mellan banken och dess aktieägare, i synnerhet Slovenien.

| 9.5 | Alla ledamöter i tillsynsnämnden måste få godkänt i ”lämplighetstestet”, dvs. de ska vara tillförlitliga och besitta nödvändig yrkeskompetens för att bedöma och övervaka NLB:s verksamhet på lämpligt sätt. Slovenien kommer inte att ingripa i utnämningen av ledamöter till tillsynsnämnden och direktörer utöver sina egna nominerade kandidater och enligt sina aktieägarrättigheter enligt ordinarie slovensk bolagsrätt. |
| --- | --- |

9.5

Alla ledamöter i tillsynsnämnden måste få godkänt i ”lämplighetstestet”, dvs. de ska vara tillförlitliga och besitta nödvändig yrkeskompetens för att bedöma och övervaka NLB:s verksamhet på lämpligt sätt. Slovenien kommer inte att ingripa i utnämningen av ledamöter till tillsynsnämnden och direktörer utöver sina egna nominerade kandidater och enligt sina aktieägarrättigheter enligt ordinarie slovensk bolagsrätt.

| 9.6 | Två tredjedelar av platserna och rösträtterna i tillsynsnämnden ska tilldelas oberoende experter. Dessa ska vara personer som inte är anställda för närvarande eller har varit anställda under 24 månader innan de utnämndes av den slovenska regeringen. De får inte heller ha haft en lednings- eller förvaltningspost i ett slovenskt politiskt parti 24 månader före utnämningen. |
| --- | --- |

9.6

Två tredjedelar av platserna och rösträtterna i tillsynsnämnden ska tilldelas oberoende experter. Dessa ska vara personer som inte är anställda för närvarande eller har varit anställda under 24 månader innan de utnämndes av den slovenska regeringen. De får inte heller ha haft en lednings- eller förvaltningspost i ett slovenskt politiskt parti 24 månader före utnämningen.

| 9.7 | NLB kommer att garantera en effektiv, oberoende och objektiv intern revisionsfunktion. I detta syfte kommer den interna revisionsfunktionen endast att rapportera till och vara ansvarig inför styrelsen och tillsynsnämndens revisionskommitté, där minst en av ledamöterna ska ha aktuell och relevant erfarenhet av finansiella verksamheter. Dessutom ska den interna revisionsfunktionens slutsatser och rekommendationer uppmärksammas i vederbörlig ordning och diskuteras i revisionskommittén/styrelsen. En lämplig handlingsplan ska utarbetas för att lösa identifierade problem. Beslut om att inte agera till följd av den interna revisionskommitténs slutsatser ska vara väl underbyggda och ska på begäran rapporteras till övervakningsförvaltaren. |
| --- | --- |

9.7

NLB kommer att garantera en effektiv, oberoende och objektiv intern revisionsfunktion. I detta syfte kommer den interna revisionsfunktionen endast att rapportera till och vara ansvarig inför styrelsen och tillsynsnämndens revisionskommitté, där minst en av ledamöterna ska ha aktuell och relevant erfarenhet av finansiella verksamheter. Dessutom ska den interna revisionsfunktionens slutsatser och rekommendationer uppmärksammas i vederbörlig ordning och diskuteras i revisionskommittén/styrelsen. En lämplig handlingsplan ska utarbetas för att lösa identifierade problem. Beslut om att inte agera till följd av den interna revisionskommitténs slutsatser ska vara väl underbyggda och ska på begäran rapporteras till övervakningsförvaltaren.

| 9.8 | NLB kommer att tillämpa en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad affärspolicy i genomförandet av de planerade åtgärderna. NLB kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande, att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål och att de är transparenta. När ersättningen till styrelseledamöter och personal i ledande befattningar fastställs ska särskild hänsyn tas till den berörda personens bidrag till bankens ekonomiska ställning och behovet av marknadsorienterade lönenivåer, så att banken kan anställa verkligt passande personer som kan bidra till en hållbar utveckling av verksamheten. NLB:s policyer och rutiner för ersättning kommer att överensstämma med Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för ersättningspolicy och ersättningspraxis av den 10 december 2010. Den variabla årliga ersättningen kommer att begränsas enligt följande:






  a) | styrelsen: fem månadslöner. |
| --- | --- | --- |

9.8

NLB kommer att tillämpa en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad affärspolicy i genomförandet av de planerade åtgärderna. NLB kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande, att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål och att de är transparenta. När ersättningen till styrelseledamöter och personal i ledande befattningar fastställs ska särskild hänsyn tas till den berörda personens bidrag till bankens ekonomiska ställning och behovet av marknadsorienterade lönenivåer, så att banken kan anställa verkligt passande personer som kan bidra till en hållbar utveckling av verksamheten. NLB:s policyer och rutiner för ersättning kommer att överensstämma med Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för ersättningspolicy och ersättningspraxis av den 10 december 2010. Den variabla årliga ersättningen kommer att begränsas enligt följande:

a)

styrelsen: fem månadslöner.

| b) | anställda som utför speciella arbetsuppgifter (4) och är anställda i front office-funktionen: fem månadslöner. |
| --- | --- |

b)

anställda som utför speciella arbetsuppgifter (4) och är anställda i front office-funktionen: fem månadslöner.

| c) | Personal i andra funktioner som utför speciella arbetsuppgifter: tre månadslöner. |
| --- | --- |

c)

Personal i andra funktioner som utför speciella arbetsuppgifter: tre månadslöner.

Betalningen av minst 50 % av den variabla ersättningen kommer att skjutas upp under en period av tre år.

| 9.9 | Oavsett åtagandet i punkt 9.8 kommer den sammanlagda ersättningen till styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter i alla händelser att begränsas till en lämplig nivå. Den sammanlagda ersättningen till sådana personer får inte vara högre än 15 gånger den nationella genomsnittslönen i Slovenien eller 10 gånger genomsnittslönen i NLB. Dessa begränsningar kommer att gälla till dess att struktureringsperioden löper ut. |
| --- | --- |

9.9

Oavsett åtagandet i punkt 9.8 kommer den sammanlagda ersättningen till styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter i alla händelser att begränsas till en lämplig nivå. Den sammanlagda ersättningen till sådana personer får inte vara högre än 15 gånger den nationella genomsnittslönen i Slovenien eller 10 gånger genomsnittslönen i NLB. Dessa begränsningar kommer att gälla till dess att struktureringsperioden löper ut.

| 9.9.1 | Efter att ha informerat övervakningsförvaltaren får NLB anpassa den övre högsta gränsen för den årliga ersättningen i linje med den slovenska inflationen. |
| --- | --- |

9.9.1

Efter att ha informerat övervakningsförvaltaren får NLB anpassa den övre högsta gränsen för den årliga ersättningen i linje med den slovenska inflationen.

| 9.9.2 | I den utsträckning det är lagligt möjligt ska NLB ersätta ledamöterna i sina organ och kommittéer, anställda och viktiga ombud enligt följande principer:






  b.1) | Den berörda personens bidrag till NLB:s ekonomiska ställning, särskilt med tanke på tidigare affärspolicyer och riskhantering. |
| --- | --- | --- |

9.9.2

I den utsträckning det är lagligt möjligt ska NLB ersätta ledamöterna i sina organ och kommittéer, anställda och viktiga ombud enligt följande principer:

b.1)

Den berörda personens bidrag till NLB:s ekonomiska ställning, särskilt med tanke på tidigare affärspolicyer och riskhantering.

| b.2) | Behovet av marknadsorienterade löner så att företaget kan anställa verkligt passande personer som kan bidra till att uppnå hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

b.2)

Behovet av marknadsorienterade löner så att företaget kan anställa verkligt passande personer som kan bidra till att uppnå hållbar tillväxt.

| 9.10 | Slovenien kommer att se till att varje statsägd bank förblir en separat ekonomisk enhet med oberoende beslutsbefogenheter i den mening som avses i EU:s koncentrationsförordning samt tillkännagivandet om behörighet. Slovenien kommer särskilt att garantera följande:






  a) | Konfidentiella uppgifter, kommersiellt känsliga uppgifter eller personuppgifter som lämnas till statliga organ och märks som sådana kommer att behandlas i enlighet med detta och kommer inte att spridas till andra banker som staten har intressen i. |
| --- | --- | --- |

9.10

Slovenien kommer att se till att varje statsägd bank förblir en separat ekonomisk enhet med oberoende beslutsbefogenheter i den mening som avses i EU:s koncentrationsförordning samt tillkännagivandet om behörighet. Slovenien kommer särskilt att garantera följande:

a)

Konfidentiella uppgifter, kommersiellt känsliga uppgifter eller personuppgifter som lämnas till statliga organ och märks som sådana kommer att behandlas i enlighet med detta och kommer inte att spridas till andra banker som staten har intressen i.

| b) | Regeringen kommer att förvalta och behålla sin andel i banken, separat från förvaltningen av sina intressen i andra banker där den har en andel. |
| --- | --- |

b)

Regeringen kommer att förvalta och behålla sin andel i banken, separat från förvaltningen av sina intressen i andra banker där den har en andel.

| c) | Statens utövande av eventuella rättigheter och förvaltningen av statens andelar i banker ska ske på kommersiell basis och får inte förhindra, begränsa, snedvrida, väsentligt minska eller hämma en effektiv konkurrens. Eventuella avyttringar av statens aktieinnehav måste ske enligt ett transparent, öppet och konkurrensutsatt förfarande. |
| --- | --- |

c)

Statens utövande av eventuella rättigheter och förvaltningen av statens andelar i banker ska ske på kommersiell basis och får inte förhindra, begränsa, snedvrida, väsentligt minska eller hämma en effektiv konkurrens. Eventuella avyttringar av statens aktieinnehav måste ske enligt ett transparent, öppet och konkurrensutsatt förfarande.

| 10. | [Riskhantering och kreditpolicyer] NLB kommer att se över sin riskhanteringsprocess. NLB d.d. och dess väsentliga bankfilialer (5) kommer att göra följande: |
| --- | --- |

10.

[Riskhantering och kreditpolicyer] NLB kommer att se över sin riskhanteringsprocess. NLB d.d. och dess väsentliga bankfilialer (5) kommer att göra följande:

| 10.1 | Prissätta alla nya lån (alla nya verksamheter som inte har samband med befintliga transaktioner kommer att anses utgöra nya lån) genom att använda ett lämpligt internt prissättningsverktyg (t.ex. det befintliga använda verktyget ”Kreditni Kalkulator” samt dess framtida versioner) eller (när det gäller exponeringar avseende massbetalningar mellan privatpersoner och små och medelstora företag (6)) genom att följa lämpliga interna prissättningsriktlinjer. Prissättningen för nya lån anses vara lämplig om det nya lånet bidrar till att uppnå avkastning på eget kapital på minst [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017, antingen på det individuella lånet eller i varje kundförbindelse. Beräkningen av avkastning på eget kapital kan omfatta ränteinkomster, avgifter och andra kombinerade produkter för samma kund. Beräkningen av avkastning på eget kapital på kundnivå och prissättning enligt minsta avkastning på eget kapital måste göras senast den 30 juni 2014 på fristående nivå och senast den 31 december 2014 för alla väsentliga bankfilialer.






  a) | I beräkningen får hänsyn tas till den vägda genomsnittliga volymen av alla lån till en enskild kund (sedan datumet för detta beslut) och andra avgiftsverksamheter eller banktransaktioner som bidrar till lönsamheten i förbindelsen med samma kund, så att ett nytt lån kan ge lägre avkastning om det kompenseras med intäkter från andra avgiftsverksamheter eller banktransaktioner. Kreditdokumentation kommer att utfärdas för nya lån med angivelse av beräknad avkastning på eget kapital före avtalets ingående, antingen för det enskilda lånet eller andra befintliga exponeringar för den enskilda kunden, inklusive avgiftsverksamheter eller banktransaktioner. När det gäller massbetalningar mellan privatpersoner och transaktioner avseende små och medelstora företag får den beräknade avkastningen på eget kapital före avtalets ingående ersättas av en kontroll av att transaktionen överensstämmer med interna prissättningsriktlinjer och en centraliserad bekräftelse av att prissättningsriktlinjerna garanterar en avkastning på eget kapital på [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017. |
| --- | --- | --- |

10.1

Prissätta alla nya lån (alla nya verksamheter som inte har samband med befintliga transaktioner kommer att anses utgöra nya lån) genom att använda ett lämpligt internt prissättningsverktyg (t.ex. det befintliga använda verktyget ”Kreditni Kalkulator” samt dess framtida versioner) eller (när det gäller exponeringar avseende massbetalningar mellan privatpersoner och små och medelstora företag (6)) genom att följa lämpliga interna prissättningsriktlinjer. Prissättningen för nya lån anses vara lämplig om det nya lånet bidrar till att uppnå avkastning på eget kapital på minst [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017, antingen på det individuella lånet eller i varje kundförbindelse. Beräkningen av avkastning på eget kapital kan omfatta ränteinkomster, avgifter och andra kombinerade produkter för samma kund. Beräkningen av avkastning på eget kapital på kundnivå och prissättning enligt minsta avkastning på eget kapital måste göras senast den 30 juni 2014 på fristående nivå och senast den 31 december 2014 för alla väsentliga bankfilialer.

a)

I beräkningen får hänsyn tas till den vägda genomsnittliga volymen av alla lån till en enskild kund (sedan datumet för detta beslut) och andra avgiftsverksamheter eller banktransaktioner som bidrar till lönsamheten i förbindelsen med samma kund, så att ett nytt lån kan ge lägre avkastning om det kompenseras med intäkter från andra avgiftsverksamheter eller banktransaktioner. Kreditdokumentation kommer att utfärdas för nya lån med angivelse av beräknad avkastning på eget kapital före avtalets ingående, antingen för det enskilda lånet eller andra befintliga exponeringar för den enskilda kunden, inklusive avgiftsverksamheter eller banktransaktioner. När det gäller massbetalningar mellan privatpersoner och transaktioner avseende små och medelstora företag får den beräknade avkastningen på eget kapital före avtalets ingående ersättas av en kontroll av att transaktionen överensstämmer med interna prissättningsriktlinjer och en centraliserad bekräftelse av att prissättningsriktlinjerna garanterar en avkastning på eget kapital på [...] % 2014, [...] % 2015, [...] % 2016 och [...] % 2017.

| b) | Eventuella avvikelser från prissättningen som leder till ett lägre pris kommer att dokumenteras. Dokumentationen ska omfatta en giltig kommersiell orsak till avvikelsen och ska lämnas till övervakningsförvaltaren. Det sammanlagda beloppet för avvikelserna får inte överskrida de belopp som anges i punkt 10.6. |
| --- | --- |

b)

Eventuella avvikelser från prissättningen som leder till ett lägre pris kommer att dokumenteras. Dokumentationen ska omfatta en giltig kommersiell orsak till avvikelsen och ska lämnas till övervakningsförvaltaren. Det sammanlagda beloppet för avvikelserna får inte överskrida de belopp som anges i punkt 10.6.

| c) | Följande kreditavtal omfattas inte av prissättningssystemet: transaktioner med anknutna parter (dvs. koncernmedlemmar och anställda), omstruktureringar (av D-, E- och C-kunder med betalningsförseningar på över 90 dagar) samt alla penningmarknadstransaktioner. |
| --- | --- |

c)

Följande kreditavtal omfattas inte av prissättningssystemet: transaktioner med anknutna parter (dvs. koncernmedlemmar och anställda), omstruktureringar (av D-, E- och C-kunder med betalningsförseningar på över 90 dagar) samt alla penningmarknadstransaktioner.

| 10.2 | Anpassa kreditvärderingsprocessen så att en analys av finansieringsöversikten och en kreditvärdering som visar minst skuldsättnings- och resultatparametrar som kapitalavkastning, EBIT räntetäckning, skuld/EBITDA skuld/(skuld + eget kapital) etc. beaktas innan nya kreditexponeringar ingås med affärskunder. Alla kunder mot vilka NLB d.d. har en exponering på över 1 miljon euro bör omvärderas årligen. |
| --- | --- |

10.2

Anpassa kreditvärderingsprocessen så att en analys av finansieringsöversikten och en kreditvärdering som visar minst skuldsättnings- och resultatparametrar som kapitalavkastning, EBIT räntetäckning, skuld/EBITDA skuld/(skuld + eget kapital) etc. beaktas innan nya kreditexponeringar ingås med affärskunder. Alla kunder mot vilka NLB d.d. har en exponering på över 1 miljon euro bör omvärderas årligen.

| 10.3 | Dokumentera alla omstruktureringsbeslut, dvs. alla nya kreditavtal med osäkra företagskunder med en exponering på över 10 000 euro. Dokumentationen ska innehålla en jämförelse med alternativa lösningar, till exempel verkställande av säkerheter och uppsägning av förbindelsen och ska visa att den valda lösningen maximerar bankens nettonuvärde. Om inte en avkastning på eget kapital på minst [...] % kan nås ska omstruktureringsbesluten utformas så att banken kan säga upp förbindelsen åtminstone var tolfte månad. Om NLB d.d. inte har exklusiv rätt att godta, föreslå eller godkänna omstruktureringsöverenskommelser eller fatta omstruktureringsbeslut ska banken utöva sina rättigheter enligt ovanstående principer. En förteckning över alla nya omstruktureringsbeslut ska regelbundet lämnas till övervakningsförvaltaren (minst var sjätte månad). Dokumentation över omstruktureringsbeslut ska lämnas till övervakningsförvaltaren på begäran. |
| --- | --- |

10.3

Dokumentera alla omstruktureringsbeslut, dvs. alla nya kreditavtal med osäkra företagskunder med en exponering på över 10 000 euro. Dokumentationen ska innehålla en jämförelse med alternativa lösningar, till exempel verkställande av säkerheter och uppsägning av förbindelsen och ska visa att den valda lösningen maximerar bankens nettonuvärde. Om inte en avkastning på eget kapital på minst [...] % kan nås ska omstruktureringsbesluten utformas så att banken kan säga upp förbindelsen åtminstone var tolfte månad. Om NLB d.d. inte har exklusiv rätt att godta, föreslå eller godkänna omstruktureringsöverenskommelser eller fatta omstruktureringsbeslut ska banken utöva sina rättigheter enligt ovanstående principer. En förteckning över alla nya omstruktureringsbeslut ska regelbundet lämnas till övervakningsförvaltaren (minst var sjätte månad). Dokumentation över omstruktureringsbeslut ska lämnas till övervakningsförvaltaren på begäran.

| 10.4 | Säkerställa att all personal med befogenhet att bevilja krediter till små och medelstora företag och företagskunder senast den 30 juni 2014 har genomgått en intern utbildning om kreditvärderingsprocessen och etablerade prissättningsmetoder. |
| --- | --- |

10.4

Säkerställa att all personal med befogenhet att bevilja krediter till små och medelstora företag och företagskunder senast den 30 juni 2014 har genomgått en intern utbildning om kreditvärderingsprocessen och etablerade prissättningsmetoder.

| 10.5 | Senast den 31 december 2014 rationalisera kundvärderingsprocessen så att systemet baseras fullständigt på interna värderingar som godkänts av Sloveniens centralbank. |
| --- | --- |

10.5

Senast den 31 december 2014 rationalisera kundvärderingsprocessen så att systemet baseras fullständigt på interna värderingar som godkänts av Sloveniens centralbank.

| 10.6 | Om övervakningsförvaltaren upptäcker att NLB underlåter att följa något av åtagandena i punkt 10 ska banken förse förvaltaren med en korrigeringsplan med angivelse av de åtgärder som den har vidtagit och avser att vidta för att undvika överträdelser under nästa kvartal. Planen måste lämnas i tid så att övervakningsförvaltaren hinner rapportera om den i nästa halvårsrapport till kommissionen. Om korrigeringsplanen inte ger förväntade resultat och inte uppfyller de uppsatta målen kommer NLB d.d. under en period av tolv månader – med början kvartalet efter rapporteringen av överträdelsen i fråga till kommissionen – att begränsa den nya lånevolymen per rapporteringsperiod till 66 % av den nya lånevolymen (7) för den rapporteringsperiod under vilken åtagandet överträddes. Detta gäller inte individuella överträdelser av ett åtagande enligt punkterna 10.1, 10.2 och 10.3, under förutsättning att undersökningsförvaltarens vidare utredning visar att överträdelsen i fråga kan anses utgöra ett enstaka fel eller en enstaka försummelse och att det inte finns några belägg för att avtal med en total volym per kund på mer än [...] miljoner euro påverkas av överträdelsen. |
| --- | --- |

10.6

Om övervakningsförvaltaren upptäcker att NLB underlåter att följa något av åtagandena i punkt 10 ska banken förse förvaltaren med en korrigeringsplan med angivelse av de åtgärder som den har vidtagit och avser att vidta för att undvika överträdelser under nästa kvartal. Planen måste lämnas i tid så att övervakningsförvaltaren hinner rapportera om den i nästa halvårsrapport till kommissionen. Om korrigeringsplanen inte ger förväntade resultat och inte uppfyller de uppsatta målen kommer NLB d.d. under en period av tolv månader – med början kvartalet efter rapporteringen av överträdelsen i fråga till kommissionen – att begränsa den nya lånevolymen per rapporteringsperiod till 66 % av den nya lånevolymen (7) för den rapporteringsperiod under vilken åtagandet överträddes. Detta gäller inte individuella överträdelser av ett åtagande enligt punkterna 10.1, 10.2 och 10.3, under förutsättning att undersökningsförvaltarens vidare utredning visar att överträdelsen i fråga kan anses utgöra ett enstaka fel eller en enstaka försummelse och att det inte finns några belägg för att avtal med en total volym per kund på mer än [...] miljoner euro påverkas av överträdelsen.

| 11. | [Icke-diskriminering] Slovenska statsägda företag får på inget sätt behandlas mer gynnsamt än icke-statsägda företag (icke-diskriminering). NLB d.d. ska under omstruktureringsperioden tillhandahålla årsrapporter med en jämförelse mellan de lånevillkor som tillämpas på statsägda företag och liknande privata företag. |
| --- | --- |

11.

[Icke-diskriminering] Slovenska statsägda företag får på inget sätt behandlas mer gynnsamt än icke-statsägda företag (icke-diskriminering). NLB d.d. ska under omstruktureringsperioden tillhandahålla årsrapporter med en jämförelse mellan de lånevillkor som tillämpas på statsägda företag och liknande privata företag.

| 12. | [Beteendemässiga åtaganden] Slovenien åtar sig att införa följande beteendemässiga garantier i samband med omstruktureringen av NLB: |
| --- | --- |

12.

[Beteendemässiga åtaganden] Slovenien åtar sig att införa följande beteendemässiga garantier i samband med omstruktureringen av NLB:

| 12.1 | [Förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsstrategier] Införa ett förbud mot reklam om det statliga stödet till NLB och det statliga ägandet i banken (eller om andra konkurrensfördelar som kan uppstå till följd av stödet till NLB eller statens ägande i NLB) och förhindra banken från att tillämpa aggressiva marknadsföringsstrategier som den inte skulle kunna föra utan statligt stöd (förbud mot reklam). |
| --- | --- |

12.1

[Förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsstrategier] Införa ett förbud mot reklam om det statliga stödet till NLB och det statliga ägandet i banken (eller om andra konkurrensfördelar som kan uppstå till följd av stödet till NLB eller statens ägande i NLB) och förhindra banken från att tillämpa aggressiva marknadsföringsstrategier som den inte skulle kunna föra utan statligt stöd (förbud mot reklam).

| 12.2 | [Kapitalåterbetalningsmekanism och förbud mot utdelningar] Baserat på de granskade årsslutskontona kommer NLB d.d. att i form av utdelningar betala följande belopp till sina aktieägare:






  i) | För budgetåren 2015 och 2016: det lägre beloppet av i) 50 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade minimikapitalkravet på konsoliderad nivå enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. |
| --- | --- | --- |

12.2

[Kapitalåterbetalningsmekanism och förbud mot utdelningar] Baserat på de granskade årsslutskontona kommer NLB d.d. att i form av utdelningar betala följande belopp till sina aktieägare:

i)

För budgetåren 2015 och 2016: det lägre beloppet av i) 50 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade minimikapitalkravet på konsoliderad nivå enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året.

| ii) | För budgetåret 2017: det lägre beloppet av i) 100 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade minimikapitalkravet på konsoliderad nivå enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. |
| --- | --- |

ii)

För budgetåret 2017: det lägre beloppet av i) 100 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade minimikapitalkravet på konsoliderad nivå enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året.

| 12.2.1 | Utan att det påverkar den slovenska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över NLB ska utbetalningen av utdelningar upphävas helt eller delvis om det på grundval av en motiverad begäran från NLB som stöds av övervakningsförvaltaren anses att detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år. |
| --- | --- |

12.2.1

Utan att det påverkar den slovenska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över NLB ska utbetalningen av utdelningar upphävas helt eller delvis om det på grundval av en motiverad begäran från NLB som stöds av övervakningsförvaltaren anses att detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år.

| 12.2.2 | Ingen utdelning kommer att betalas för budgetåren 2013 och 2014. |
| --- | --- |

12.2.2

Ingen utdelning kommer att betalas för budgetåren 2013 och 2014.

| 12.2.3 | NLB:s dotterbolag omfattas av ett förbud mot utdelningar enligt de ovannämnda bestämmelserna för NLB d.d. Trots detta förbud får NLB-koncernens företag betala utdelningar till sina aktieägare om NLB d.d., direkt eller indirekt, har det största aktieinnehavet och alla externa aktieägare tillsammans innehar mindre än [10–20] % av aktierna och rösträtterna i respektive bolag. |
| --- | --- |

12.2.3

NLB:s dotterbolag omfattas av ett förbud mot utdelningar enligt de ovannämnda bestämmelserna för NLB d.d. Trots detta förbud får NLB-koncernens företag betala utdelningar till sina aktieägare om NLB d.d., direkt eller indirekt, har det största aktieinnehavet och alla externa aktieägare tillsammans innehar mindre än [10–20] % av aktierna och rösträtterna i respektive bolag.

| 12.3 | [Kupongförbud]; Syftet är att se till att NLB under omstruktureringsperioden kommer att avstå från att göra betalningar avseende kapitalinstrument om inte betalningarna härrör från en laglig skyldighet och inte säga upp eller köpa tillbaka sådana instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till betalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyligen utfärdade instrument (det vill säga instrument som utfärdats efter det att kommissionen antagit detta beslut) under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga säkerheter vid tidpunkten för antagandet av kommissionens omstruktureringsbeslut (kupongförbud). |
| --- | --- |

12.3

[Kupongförbud]; Syftet är att se till att NLB under omstruktureringsperioden kommer att avstå från att göra betalningar avseende kapitalinstrument om inte betalningarna härrör från en laglig skyldighet och inte säga upp eller köpa tillbaka sådana instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till betalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyligen utfärdade instrument (det vill säga instrument som utfärdats efter det att kommissionen antagit detta beslut) under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga säkerheter vid tidpunkten för antagandet av kommissionens omstruktureringsbeslut (kupongförbud).

| 12.4 | [Förbud mot förvärv] Syftet är att se till att NLB inte förvärvar andelar i företag. Detta gäller både företag som har laglig form av företag och pooler av tillgångar som bildar ett företag.
  a)   Undantag som kräver kommissionens förhandsgodkännande: Trots detta förbud får NLB i undantagsfall efter att ha inhämtat kommissionens godkännande förvärva företag för att återställa den finansiella stabiliteten eller säkerställa en effektiv konkurrens. (8)

  b)   Undantag som inte kräver kommissionens förhandsgodkännande: NLB får förvärva andelar i företag under förutsättning att inköpspriset i varje enskilt fall uppgår till högst 1,5 miljoner euro (0,01 % av NLB:s sammanlagda tillgångar per december 2012) och att det kumulativa inköpspris som betalas av NLB för alla sådana förvärv under omstruktureringsperioden är högst 3,75 miljoner euro (0,025 % av NLB:s sammanlagda tillgångar per december 2012).
  c)   Verksamheter som inte omfattas av förbudet mot förvärv: 1) Förvärv som görs i den ordinarie bankverksamheten i samband med förvaltningen av befintliga fordringar på företag som befinner sig i svårigheter, 2) avyttringar och omstruktureringar inom NLB-koncernen, inklusive uppköp av minoritetsaktieinnehav och uppköp av återstående aktier i NLB Vita från KBC. |
| --- | --- |

12.4

[Förbud mot förvärv] Syftet är att se till att NLB inte förvärvar andelar i företag. Detta gäller både företag som har laglig form av företag och pooler av tillgångar som bildar ett företag.

a)   Undantag som kräver kommissionens förhandsgodkännande: Trots detta förbud får NLB i undantagsfall efter att ha inhämtat kommissionens godkännande förvärva företag för att återställa den finansiella stabiliteten eller säkerställa en effektiv konkurrens. (8)

b)   Undantag som inte kräver kommissionens förhandsgodkännande: NLB får förvärva andelar i företag under förutsättning att inköpspriset i varje enskilt fall uppgår till högst 1,5 miljoner euro (0,01 % av NLB:s sammanlagda tillgångar per december 2012) och att det kumulativa inköpspris som betalas av NLB för alla sådana förvärv under omstruktureringsperioden är högst 3,75 miljoner euro (0,025 % av NLB:s sammanlagda tillgångar per december 2012).

c)   Verksamheter som inte omfattas av förbudet mot förvärv: 1) Förvärv som görs i den ordinarie bankverksamheten i samband med förvaltningen av befintliga fordringar på företag som befinner sig i svårigheter, 2) avyttringar och omstruktureringar inom NLB-koncernen, inklusive uppköp av minoritetsaktieinnehav och uppköp av återstående aktier i NLB Vita från KBC.

| 13. | [Bördefördelning] Slovenien åtar sig att se till att befintliga aktieägares egna kapital och alla utestående underordnade skulder skrivs av fullständigt innan statligt stöd beviljas. |
| --- | --- |

13.

[Bördefördelning] Slovenien åtar sig att se till att befintliga aktieägares egna kapital och alla utestående underordnade skulder skrivs av fullständigt innan statligt stöd beviljas.

| 14. | [Minskning av statens aktieinnehav och [...]] Slovenien kommer att minska sitt aktieinnehav i NLB d.d. till [...] (”[...]”) senast den [...]. Om Slovenien inte har ingått a) bindande försäljnings- och inköpsavtal för försäljningen av sitt aktieinnehav i NLB d.d. utöver [...] den [...], ska Slovenien och NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utsetts i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att sälja NLB:s ägarintressen i följande [...] till ett minimipris på minst [...] i bokfört värde.






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

14.

[Minskning av statens aktieinnehav och [...]] Slovenien kommer att minska sitt aktieinnehav i NLB d.d. till [...] (”[...]”) senast den [...]. Om Slovenien inte har ingått a) bindande försäljnings- och inköpsavtal för försäljningen av sitt aktieinnehav i NLB d.d. utöver [...] den [...], ska Slovenien och NLB d.d. bevilja avyttringsförvaltaren (som utsetts i enlighet med punkt 19) ett exklusivt mandat att sälja NLB:s ägarintressen i följande [...] till ett minimipris på minst [...] i bokfört värde.

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Försäljningen kommer att genomföras av den avyttringsförvaltare som utsetts i enlighet med punkt 19.

| 14.1 | Om Slovenien skulle sälja sitt aktieinnehav i NLB d.d. utöver [...] senast den [...], upphör samtliga åtaganden i detta dokument att gälla från och med den 31 december 2016 och framåt, med undantag från åtagandet att begränsa den sammanlagda ersättningen till styrelseledamöter och personal som utför speciella arbetsuppgifter enligt punkt 9.9 till en lämplig nivå. Detta åtagande kommer att gälla och måste följas till och med den 31 december 2017. |
| --- | --- |

14.1

Om Slovenien skulle sälja sitt aktieinnehav i NLB d.d. utöver [...] senast den [...], upphör samtliga åtaganden i detta dokument att gälla från och med den 31 december 2016 och framåt, med undantag från åtagandet att begränsa den sammanlagda ersättningen till styrelseledamöter och personal som utför speciella arbetsuppgifter enligt punkt 9.9 till en lämplig nivå. Detta åtagande kommer att gälla och måste följas till och med den 31 december 2017.

| 15. | [Överföring av tillgångar till BAMC] Överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

15.

[Överföring av tillgångar till BAMC] Överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd.

| 16. | [Rekapitalisering av dotterbolag] Om inte annat anges enligt tillämplig lagstiftning.






  a) | Eventuella kapitaltillskott till dotterbolag i form av tillskott av eget kapital kommer att tecknas till det lägre av i) 25 % rabatt på aktiepriset (efter justering för ”utspädningseffekter”) omedelbart före meddelandet om kapitaltillskottet, eller ii) det lägsta pris vid vilket andra aktieägare i dessa dotterföretag bidrar till rekapitaliseringen av dotterbolag. Utspädningseffekten kan kvantifieras med användning av allmänt vedertagna marknadstekniker (till exempel det teoretiska priset utan teckningsrätter). För icke börsnoterade dotterbolag bör aktiernas marknadsvärde fastställas med hjälp av en lämplig marknadsbaserad värderingsstrategi (t.ex. en relativvärderingsstrategi med jämförbara tillgångar eller andra allmänt vedertagna värderingsmetoder). |
| --- | --- | --- |

16.

[Rekapitalisering av dotterbolag] Om inte annat anges enligt tillämplig lagstiftning.

a)

Eventuella kapitaltillskott till dotterbolag i form av tillskott av eget kapital kommer att tecknas till det lägre av i) 25 % rabatt på aktiepriset (efter justering för ”utspädningseffekter”) omedelbart före meddelandet om kapitaltillskottet, eller ii) det lägsta pris vid vilket andra aktieägare i dessa dotterföretag bidrar till rekapitaliseringen av dotterbolag. Utspädningseffekten kan kvantifieras med användning av allmänt vedertagna marknadstekniker (till exempel det teoretiska priset utan teckningsrätter). För icke börsnoterade dotterbolag bör aktiernas marknadsvärde fastställas med hjälp av en lämplig marknadsbaserad värderingsstrategi (t.ex. en relativvärderingsstrategi med jämförbara tillgångar eller andra allmänt vedertagna värderingsmetoder).

| b) | Om kapitaltillskottet består av hybridinstrument kommer dessa instrument att innehålla en alternativ kupongbetalningsmekanism och en bestämmelse som fastställer hybridinstrumentets omräkningsgrad till eget kapital vid 25 % rabatt på det teoretiska priset utan teckningsrätter (som fastställs på samma sätt som tillskott av eget kapital enligt led a). |
| --- | --- |

b)

Om kapitaltillskottet består av hybridinstrument kommer dessa instrument att innehålla en alternativ kupongbetalningsmekanism och en bestämmelse som fastställer hybridinstrumentets omräkningsgrad till eget kapital vid 25 % rabatt på det teoretiska priset utan teckningsrätter (som fastställs på samma sätt som tillskott av eget kapital enligt led a).

Bestämmelsen i punkt 16 gäller endast i fall där andra aktieägare i NLB:s dotterbolag innehar mer än [5–10] % och inte deltar i kapitalökningen eller teckningen av hybridinstrument enligt den befintliga fördelningen av aktieinnehavet.

| 17. | [Rapportering] Slovenien åtar sig att skicka halvårsresultatrapporter till kommissionen under hela omstruktureringsperioden. Rapporten ska innehålla en sammanfattning av resultaten av genomförandet av omstruktureringsplanen samt uppgifter om avyttringar av aktieintressen, likvidation av dotterbolag och minskning av riskvägda tillgångar. Rapporten kommer att lämnas en gång i halvåret, senast den 30 november för första halvåret och senast den 31 maj för andra halvåret. |
| --- | --- |

17.

[Rapportering] Slovenien åtar sig att skicka halvårsresultatrapporter till kommissionen under hela omstruktureringsperioden. Rapporten ska innehålla en sammanfattning av resultaten av genomförandet av omstruktureringsplanen samt uppgifter om avyttringar av aktieintressen, likvidation av dotterbolag och minskning av riskvägda tillgångar. Rapporten kommer att lämnas en gång i halvåret, senast den 30 november för första halvåret och senast den 31 maj för andra halvåret.

| 18. | [Övervakningsförvaltare] En lämpligt kvalificerad övervakningsförvaltare kommer kontinuerligt och grundligt att övervaka och kontrollera att alla åtaganden och skyldigheter som anges i denna bilaga genomförs fullständigt och korrekt. Övervakningsförvaltaren i) ska ha en oberoende ställning gentemot NLB och Sloveniens regering, ii) ha nödvändiga kvalifikationer för att fullgöra sitt uppdrag, och iii) får aldrig ha varit eller bli utsatt för en intressekonflikt. |
| --- | --- |

18.

[Övervakningsförvaltare] En lämpligt kvalificerad övervakningsförvaltare kommer kontinuerligt och grundligt att övervaka och kontrollera att alla åtaganden och skyldigheter som anges i denna bilaga genomförs fullständigt och korrekt. Övervakningsförvaltaren i) ska ha en oberoende ställning gentemot NLB och Sloveniens regering, ii) ha nödvändiga kvalifikationer för att fullgöra sitt uppdrag, och iii) får aldrig ha varit eller bli utsatt för en intressekonflikt.

| 18.1 | Kommissionen har rätt att godkänna eller avslå de föreslagna förvaltarna och godkänna det föreslagna uppdraget med eventuella ändringar som den anser vara nödvändiga för att förvaltarna ska kunna fullgöra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

18.1

Kommissionen har rätt att godkänna eller avslå de föreslagna förvaltarna och godkänna det föreslagna uppdraget med eventuella ändringar som den anser vara nödvändiga för att förvaltarna ska kunna fullgöra sina skyldigheter.

| 18.2 | Förvaltaren eller förvaltarna ska fullgöra de angivna uppgifterna för att se till att åtagandena efterlevs. Kommissionen får utfärda föreskrifter eller anvisningar till förvaltaren för att garantera efterlevnad av de villkor och skyldigheter som avses i detta beslut och av åtagandena. |
| --- | --- |

18.2

Förvaltaren eller förvaltarna ska fullgöra de angivna uppgifterna för att se till att åtagandena efterlevs. Kommissionen får utfärda föreskrifter eller anvisningar till förvaltaren för att garantera efterlevnad av de villkor och skyldigheter som avses i detta beslut och av åtagandena.

| 18.3 | Slovenien (finansministeriet) ansvarar för att NLB d.d. tillhandahåller och ser till att övervakningsförvaltaren tillhandahålls det samarbete, den hjälp och de rättigheter, befogenheter och upplysningar som denne rimligen kan begära och behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

18.3

Slovenien (finansministeriet) ansvarar för att NLB d.d. tillhandahåller och ser till att övervakningsförvaltaren tillhandahålls det samarbete, den hjälp och de rättigheter, befogenheter och upplysningar som denne rimligen kan begära och behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter på lämpligt sätt.

| 18.4 | NLB d.d. och dess väsentliga bankfilialer kommer att inrätta ett internt förfarande för att lämna all nödvändig information och dokumentation till övervakningsförvaltaren så att denne kan övervaka genomförandet av åtagandena. NLB d.d. kommer på begäran att ge övervakningsförvaltaren fullständig tillgång till alla räkenskaper, register (inklusive protokoll från styrelsemöten), handlingar, anställda i ledningen eller andra anställda, lokaler, anläggningar samt all teknisk information så att denne kan fullgöra sina uppgifter. NLB kommer att avdela övervakningsförvaltaren ett eller flera kontor i bankens huvudkontor och kommer att finnas tillgängligt för möten på begäran av denne. |
| --- | --- |

18.4

NLB d.d. och dess väsentliga bankfilialer kommer att inrätta ett internt förfarande för att lämna all nödvändig information och dokumentation till övervakningsförvaltaren så att denne kan övervaka genomförandet av åtagandena. NLB d.d. kommer på begäran att ge övervakningsförvaltaren fullständig tillgång till alla räkenskaper, register (inklusive protokoll från styrelsemöten), handlingar, anställda i ledningen eller andra anställda, lokaler, anläggningar samt all teknisk information så att denne kan fullgöra sina uppgifter. NLB kommer att avdela övervakningsförvaltaren ett eller flera kontor i bankens huvudkontor och kommer att finnas tillgängligt för möten på begäran av denne.

| 18.5 | För att övervakningsförvaltaren ska kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter på lämpligt sätt kommer denne att ha rätt att delta i NLB:s styrelsemöten enligt tillämplig lagstiftning och att fråga ut bankens ledning samt tillsynsnämndens ledamöter när det gäller efterlevnaden av åtagandena, och att göra följande:






  a) | Övervaka NLB:s interna organisation i samarbete med bankens interna kontrollorgan. För detta ändamål kommer förvaltaren att ha rätt att fråga ut ledamöterna av NLB:s tillsynsnämnd samt dess risk- och revisionskommittéer. Förvaltaren ska på begäran motta alla rapporter från interna kontrollorgan. Förvaltaren ska övervaka att i) rekommendationer om åtagandena från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning, och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen. |
| --- | --- | --- |

18.5

För att övervakningsförvaltaren ska kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter på lämpligt sätt kommer denne att ha rätt att delta i NLB:s styrelsemöten enligt tillämplig lagstiftning och att fråga ut bankens ledning samt tillsynsnämndens ledamöter när det gäller efterlevnaden av åtagandena, och att göra följande:

a)

Övervaka NLB:s interna organisation i samarbete med bankens interna kontrollorgan. För detta ändamål kommer förvaltaren att ha rätt att fråga ut ledamöterna av NLB:s tillsynsnämnd samt dess risk- och revisionskommittéer. Förvaltaren ska på begäran motta alla rapporter från interna kontrollorgan. Förvaltaren ska övervaka att i) rekommendationer om åtagandena från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning, och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen.

| b) | Övervaka NLB:s kommersiella praxis och dess väsentliga bankfilialer, med särskild tonvikt vid kredit- och inlåningspolicy. Förvaltaren får fråga ut ledamöter av alla relevanta kreditkommittéer, särskilt personer med ansvar för i) poängsättning/värdering av kunder, ii) beviljande av lån till kunder, iii) förvaltning av nödlidande lån och omstrukturerade lån, och iv) avsättningar för nödlidande lån och omstrukturerade lån. |
| --- | --- |

b)

Övervaka NLB:s kommersiella praxis och dess väsentliga bankfilialer, med särskild tonvikt vid kredit- och inlåningspolicy. Förvaltaren får fråga ut ledamöter av alla relevanta kreditkommittéer, särskilt personer med ansvar för i) poängsättning/värdering av kunder, ii) beviljande av lån till kunder, iii) förvaltning av nödlidande lån och omstrukturerade lån, och iv) avsättningar för nödlidande lån och omstrukturerade lån.

| c) | Övervaka NLB:s och dess väsentliga bankfilialers policy gentemot omstrukturering och avskrivning av nödlidande lån samt fråga ut alla ledamöter av relevanta kommittéer med ansvar för omstrukturering och avskrivning av nödlidande lån. NLB ska på förvaltarens begäran förse denne med eventuella riskrapporter som lämnats till tillsynsnämnden eller eventuella analyser/granskningar för att bedöma NLB:s kreditexponering. Förvaltaren ska göra en egen analys på grundval av ovannämnda rapporter, intervjuer och vid behov granskningar av individuella kreditärenden (utan att det påverkar bankens sekretessbestämmelser). I detta avseende ska förvaltaren när denne anser att så är lämpligt ha rätt till att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer som deltog i de analyserade ärendena. |
| --- | --- |

c)

Övervaka NLB:s och dess väsentliga bankfilialers policy gentemot omstrukturering och avskrivning av nödlidande lån samt fråga ut alla ledamöter av relevanta kommittéer med ansvar för omstrukturering och avskrivning av nödlidande lån. NLB ska på förvaltarens begäran förse denne med eventuella riskrapporter som lämnats till tillsynsnämnden eller eventuella analyser/granskningar för att bedöma NLB:s kreditexponering. Förvaltaren ska göra en egen analys på grundval av ovannämnda rapporter, intervjuer och vid behov granskningar av individuella kreditärenden (utan att det påverkar bankens sekretessbestämmelser). I detta avseende ska förvaltaren när denne anser att så är lämpligt ha rätt till att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer som deltog i de analyserade ärendena.

| 19. | [Avyttringsförvaltare] Följande bestämmelser ska tillämpas vid utnämningen av en avyttringsförvaltare:






  a) | Slovenien ska senast en månad före utgången av de tidsfrister som anges i punkt 12 lägga fram en lista med en eller flera föreslagna avyttringsförvaltare som ska godkännas av kommissionen. |
| --- | --- | --- |

19.

[Avyttringsförvaltare] Följande bestämmelser ska tillämpas vid utnämningen av en avyttringsförvaltare:

a)

Slovenien ska senast en månad före utgången av de tidsfrister som anges i punkt 12 lägga fram en lista med en eller flera föreslagna avyttringsförvaltare som ska godkännas av kommissionen.

| b) | Avyttringsförvaltaren måste utses inom en vecka från kommissionens godkännande i enlighet med det uppdrag som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Avyttringsförvaltaren måste utses inom en vecka från kommissionens godkännande i enlighet med det uppdrag som godkänts av kommissionen.

| c) | Slovenien ska bevilja avyttringsförvaltaren omfattande fullmakter för att






  i) | avyttra statens aktieinnehav i NLB (inklusive nödvändiga fullmakter för att vederbörligen verkställa alla dokument som krävs för avyttringen), och |
| --- | --- | --- |

c)

Slovenien ska bevilja avyttringsförvaltaren omfattande fullmakter för att

i)

avyttra statens aktieinnehav i NLB (inklusive nödvändiga fullmakter för att vederbörligen verkställa alla dokument som krävs för avyttringen), och

| ii) | vidta alla åtgärder och utfärda alla förklaringar som avyttringsförvaltaren anser vara nödvändiga eller lämpliga för att genomföra avyttringen, bland annat utnämning av rådgivare som ska bistå vid avyttringen. |
| --- | --- |

ii)

vidta alla åtgärder och utfärda alla förklaringar som avyttringsförvaltaren anser vara nödvändiga eller lämpliga för att genomföra avyttringen, bland annat utnämning av rådgivare som ska bistå vid avyttringen.

| d) | NLB d.d. och dess filialer måste tillhandahålla det samarbete, den hjälp och de upplysningar som avyttringsförvaltaren rimligen kan behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

d)

NLB d.d. och dess filialer måste tillhandahålla det samarbete, den hjälp och de upplysningar som avyttringsförvaltaren rimligen kan behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter.

| e) | NLB d.d. ska ersätta avyttringsförvaltaren på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

e)

NLB d.d. ska ersätta avyttringsförvaltaren på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt.

---

(1)  Definitionen avser även de tillämpliga koder som är skrivna i formaten XX.X och XX.XX format (dvs. 64.200 avser även 64.2 och 64.20).

(2)  Samma logik gäller för finansiella holdingföretag.

(3)  Samma logik för koderna som för finansiella holdingföretag och byggföretag.

(4)  Enligt bankens ersättningspolicy utgörs ”anställda som utför speciella arbetsuppgifter” förutom styrelsen av i) affärsfunktionen – anställda i NLB:s front office-funktioner, direkta risktagare: direktörer på andra ledningsnivån, chefer för finansmarknadsavdelningar, direktörer för filialkontor för banktjänster till privatpersoner, direktörer vid företagsaffärscentrum (stora företag, små och medelstora företag), ii) allmänna funktionen – direktörer på andra och tredje ledningsnivån, iii) tillsynsfunktionen – direktörer på andra och tredje ledningsnivån, anställda som arbetar inom det interna kontrollsystemet (internrevision etc.) och andra oberoende kontrollfunktioner (riskhantering etc.), informationssäkerhetschefen och iv) andra anställda vars totala bruttoårsinkomst överstiger 100 000 euro.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština och NLB Bank Beograd.

(6)  Medelstora företag: företag med en exponering från 500 000 till 10 miljoner euro på NLB-koncernnivå eller med intäkter på 2,5 till 50 miljoner euro under två på varandra följande år. Små företag: företag med en exponering på högst 500 000 euro på NLB-koncernnivå eller med intäkter på 2,5 miljoner euro under två på varandra följande år.

(7)  Ny lånevolym per rapporteringsperiod avser lånebelopp enligt avtal som ingås under en viss rapporteringsperiod.

(8)  Se punkt 41 i kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (EUT C 195, 19.8.2009, s. 9).

---

Rättelser

| 21.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/59

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 229 av den 31 juli 2014
  )

På sidan 1, skäl 5, ska det

i stället för:

| ”(5) | Det är också lämpligt att tillämpa restriktioner avseende tillträde till kapitalmarknaden för vissa finansinstitut, med undantag för Rysslandsbaserade institut med internationell status som inrättats genom mellanstatliga avtal och i vilka Ryssland är aktieägare. Andra finansiella tjänster, däribland inlåningsverksamhet, betaltjänster och utlåning till eller av de institut som omfattas av denna förordning, med undantag för de som avses i artikel 5, omfattas inte av denna förordning.” |
| --- | --- |

”(5)

Det är också lämpligt att tillämpa restriktioner avseende tillträde till kapitalmarknaden för vissa finansinstitut, med undantag för Rysslandsbaserade institut med internationell status som inrättats genom mellanstatliga avtal och i vilka Ryssland är aktieägare. Andra finansiella tjänster, däribland inlåningsverksamhet, betaltjänster och utlåning till eller av de institut som omfattas av denna förordning, med undantag för de som avses i artikel 5, omfattas inte av denna förordning.”

vara:

| ”(5) | Det är också lämpligt att tillämpa restriktioner avseende tillträde till kapitalmarknaden för vissa finansinstitut, med undantag för Rysslandsbaserade institut med internationell status som inrättats genom mellanstatliga avtal och i vilka Ryssland är aktieägare. Andra finansiella tjänster, däribland inlåningsverksamhet, betaltjänster och utlåning till eller av de institut som omfattas av denna förordning, med undantag för de finansiella tjänster som avses i artikel 5, omfattas inte av dessa restriktioner.” |
| --- | --- |

”(5)

Det är också lämpligt att tillämpa restriktioner avseende tillträde till kapitalmarknaden för vissa finansinstitut, med undantag för Rysslandsbaserade institut med internationell status som inrättats genom mellanstatliga avtal och i vilka Ryssland är aktieägare. Andra finansiella tjänster, däribland inlåningsverksamhet, betaltjänster och utlåning till eller av de institut som omfattas av denna förordning, med undantag för de finansiella tjänster som avses i artikel 5, omfattas inte av dessa restriktioner.”

På sidan 4, artikel 4.4, ska det

i stället för:

”4.   I samband med ansökningar om tillstånd i enlighet med punkt 2 i denna artikel ska artikel 3, i synnerhet punkterna 2 och 5, gälla i tillämpliga delar.”

vara:

”4.   I samband med ansökningar om tillstånd i enlighet med punkt 3 i denna artikel ska artikel 3, i synnerhet punkterna 2 och 5, gälla i tillämpliga delar.”

---