# Europeiska unionens L 254/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 254 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången28 augusti 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 254

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången28 augusti 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 926/2014 av den 27 augusti 2014 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och anmälningsförfaranden vid utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  ) | 2 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 927/2014 av den 27 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/539/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om det statliga stöd SA.34572 (13/C) (f.d. 13/NN) som Grekland har genomfört för Larco General Mining & Metallurgical Company SA
  [delgivet med nr C(2014) 1818]

   (
  1
  ) | 24 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 926/2014 av den 27 augusti 2014 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och anmälningsförfaranden vid utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  )

1

2

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 927/2014 av den 27 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

BESLUT

2014/539/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om det statliga stöd SA.34572 (13/C) (f.d. 13/NN) som Grekland har genomfört för Larco General Mining & Metallurgical Company SA
  [delgivet med nr C(2014) 1818]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 1818]

1

24

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 866/2014 av den 8 augusti 2014 om ändring av bilagorna III, V och VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter ( EUT L 238, 9.8.2014 ) | 39 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 866/2014 av den 8 augusti 2014 om ändring av bilagorna III, V och VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter ( EUT L 238, 9.8.2014 )

( EUT L 238, 9.8.2014 )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 254/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (1)

Europeiska unionen och Republiken Kamerun har meddelat att de har slutfört de förfaranden som krävs för en provisorisk tillämpning av det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan, i enlighet med artikel 98 i det avtalet. Avtalet är därför provisoriskt tillämpligt från och med den 4 augusti 2014 för Europeiska unionen och Republiken Kamerun.

---

(1)  EUT L 57, 28.2.2009, s. 1.

---

FÖRORDNINGAR

| 28.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 254/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 926/2014

av den 27 augusti 2014

om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och anmälningsförfaranden vid utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artiklarna 35.6, 36.6 och 39.5, och

av följande skäl:

| (1) | Vid tillämpningen av standardformulär, mallar och förfaranden för anmälningar om att utöva etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster är det nödvändigt att definiera vissa tekniska termer för att skilja mellan anmälningar av filialuppgifter, tjänsteanmälningar, anmälningar på grund av ändring i uppgifter i filialanmälningar samt de som avser en planerad avveckling av en filialverksamhet. |
| --- | --- |

(1)

Vid tillämpningen av standardformulär, mallar och förfaranden för anmälningar om att utöva etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster är det nödvändigt att definiera vissa tekniska termer för att skilja mellan anmälningar av filialuppgifter, tjänsteanmälningar, anmälningar på grund av ändring i uppgifter i filialanmälningar samt de som avser en planerad avveckling av en filialverksamhet.

| (2) | Inrättandet av standardförfaranden som täcker språk och kommunikationsmedel för anmälningar från kreditinstitut till behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaterna underlättar utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster och effektiviteten i fullgörandet av de behöriga hem- och värdmedlemsstaternas myndigheters olika arbetsuppgifter och befogenheter. |
| --- | --- |

(2)

Inrättandet av standardförfaranden som täcker språk och kommunikationsmedel för anmälningar från kreditinstitut till behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaterna underlättar utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster och effektiviteten i fullgörandet av de behöriga hem- och värdmedlemsstaternas myndigheters olika arbetsuppgifter och befogenheter.

| (3) | Tekniska standarder bör ange en skyldighet för hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter att fastställa att uppgifterna i de inlämnade anmälningarna är korrekta och fullständiga för att klargöra ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna och säkerställa kvaliteten på de anmälningar som kreditinstitut lämnat in. |
| --- | --- |

(3)

Tekniska standarder bör ange en skyldighet för hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter att fastställa att uppgifterna i de inlämnade anmälningarna är korrekta och fullständiga för att klargöra ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna och säkerställa kvaliteten på de anmälningar som kreditinstitut lämnat in.

| (4) | Hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter bör indikera för kreditinstituten de särskilda aspekter i vilka anmälningar bedöms vara ofullständiga eller felaktiga för att underlätta arbetet med att kartlägga, meddela och lämna in uppgifter i de delar som saknats eller varit felaktiga. |
| --- | --- |

(4)

Hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter bör indikera för kreditinstituten de särskilda aspekter i vilka anmälningar bedöms vara ofullständiga eller felaktiga för att underlätta arbetet med att kartlägga, meddela och lämna in uppgifter i de delar som saknats eller varit felaktiga.

| (5) | För att garantera insyn och snabb bedömning av inlämnade anmälningar är det nödvändigt att otvetydigt fastställa när den tremånadersperiod som avses i artikel 35.3 i direktiv 2013/36/EU inleds för att hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter ska kunna fatta ett beslut om huruvida den administrativa strukturen och kreditinstitutets finansiella situation är adekvat och vidarebefordra anmälan till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Det är också nödvändigt för att otvetydigt kunna fastställa när de tidsfrister inleds som avses i artikel 36.3 och artikel 39.2 i direktiv 2013/36/EU och som beviljas behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstater för att fatta sina respektive beslut och förmedla relevant information sinsemellan eller till kreditinstitut. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera insyn och snabb bedömning av inlämnade anmälningar är det nödvändigt att otvetydigt fastställa när den tremånadersperiod som avses i artikel 35.3 i direktiv 2013/36/EU inleds för att hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter ska kunna fatta ett beslut om huruvida den administrativa strukturen och kreditinstitutets finansiella situation är adekvat och vidarebefordra anmälan till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Det är också nödvändigt för att otvetydigt kunna fastställa när de tidsfrister inleds som avses i artikel 36.3 och artikel 39.2 i direktiv 2013/36/EU och som beviljas behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstater för att fatta sina respektive beslut och förmedla relevant information sinsemellan eller till kreditinstitut.

| (6) | Mottagningsbevis från värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter för de överförda filialanmälningarna är nödvändiga för att tydliggöra dagen för mottagandet av den relevanta anmälan, den tidsperiod som de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten förfogar över för att ha beredskap att utöva tillsyn över kreditinstitut och för att upplysa dem om eventuella villkor som, med hänsyn till det allmänna bästa, kan komma att omfatta deras verksamhet och exakt datum för när kreditinstituten kommer att kunna etablera sina filialer och inleda sin verksamhet i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(6)

Mottagningsbevis från värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter för de överförda filialanmälningarna är nödvändiga för att tydliggöra dagen för mottagandet av den relevanta anmälan, den tidsperiod som de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten förfogar över för att ha beredskap att utöva tillsyn över kreditinstitut och för att upplysa dem om eventuella villkor som, med hänsyn till det allmänna bästa, kan komma att omfatta deras verksamhet och exakt datum för när kreditinstituten kommer att kunna etablera sina filialer och inleda sin verksamhet i värdmedlemsstaten.

| (7) | För att, med hänsyn till allmänintresset, säkerställa klarhet och tydlighet om de villkor som verksamhet som kan komma att utföras i en värdmedlemsstat omfattas av, bör värdmedlemsstatens behöriga myndigheter informera behöriga myndigheter i hemmedlemsstaten om villkor som inför begränsningar för verksamhet som bedrivs av filialer till kreditinstitut på värdmedlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

(7)

För att, med hänsyn till allmänintresset, säkerställa klarhet och tydlighet om de villkor som verksamhet som kan komma att utföras i en värdmedlemsstat omfattas av, bör värdmedlemsstatens behöriga myndigheter informera behöriga myndigheter i hemmedlemsstaten om villkor som inför begränsningar för verksamhet som bedrivs av filialer till kreditinstitut på värdmedlemsstatens territorium.

| (8) | Förfarandena för anmälan av ändring i filialuppgifter bör också omfatta det särskilda fallet med en planerad avveckling av filialen, eftersom detta utgör en stor förändring i filialens verksamhet som måste anmälas till de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8)

Förfarandena för anmälan av ändring i filialuppgifter bör också omfatta det särskilda fallet med en planerad avveckling av filialen, eftersom detta utgör en stor förändring i filialens verksamhet som måste anmälas till de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna.

| (9) | Bestämmelserna i denna förordning är nära sammankopplade, eftersom de avser anmälningar för att utöva rätten till etablering och friheten att tillhandahålla tjänster. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för dem som åläggs dessa skyldigheter att få överblick över och återfinna dem på ett och samma ställe, bör vissa tekniska tillsynsstandarder enligt direktiv 2013/36/EU samlas i en enda förordning. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelserna i denna förordning är nära sammankopplade, eftersom de avser anmälningar för att utöva rätten till etablering och friheten att tillhandahålla tjänster. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för dem som åläggs dessa skyldigheter att få överblick över och återfinna dem på ett och samma ställe, bör vissa tekniska tillsynsstandarder enligt direktiv 2013/36/EU samlas i en enda förordning.

| (10) | Denna förordning bygger på det förslag till tekniska genomförandestandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, EBA) har översänt till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning bygger på det förslag till tekniska genomförandestandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, EBA) har översänt till kommissionen.

| (11) | EBA har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundas på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

EBA har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundas på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs standardformulär, mallar och förfaranden för anmälningar för att utöva etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster i enlighet med artiklarna 35.6, 36.6 och 39.5 i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  filialanmälan
  : en anmälan som har gjorts i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2013/36/EU av ett kreditinstitut, som önskar etablera en filial på en annan medlemsstats territorium, till de behöriga myndigheterna i dess hemmedlemsstat.

2.   
  anmälan om ändring i filialuppgifter
  : en anmälan som inlämnats i enlighet med artikel 36.3 i direktiv 2013/36/EU av ett kreditinstitut till hem- och värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter om en ändring av de uppgifter som meddelats i enlighet med led b, c eller d i artikel 35.2 i det direktivet.

3.   
  anmälan om tillhandahållande av tjänster
  : en anmälan som inlämnats i enlighet med artikel 39.1 i direktiv 2013/36/EU av ett kreditinstitut som för första gången önskar utöva friheten att tillhandahålla tjänster genom att bedriva verksamhet på en annan medlemsstats territorium, till de behöriga myndigheterna i dess hemmedlemsstat.

4.   
  anmälan
  : en anmälan om en filial, en anmälan om ändring i filialuppgifter, eller en anmälan om tillhandahållande av tjänster.

Artikel 3

Allmänna krav för anmälningar

1.   Anmälningar som lämnas in enligt denna förordning ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska göras skriftligt, redigeras på ett språk som hemmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar och på ett språk som värdmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar, eller på ett av Europeiska unionens språk som både hemmedlemsstatens och värdmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar. |
| --- | --- |

a)

De ska göras skriftligt, redigeras på ett språk som hemmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar och på ett språk som värdmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar, eller på ett av Europeiska unionens språk som både hemmedlemsstatens och värdmedlemsstatens behöriga myndigheter godtar.

| b) | De ska översändas per post eller på elektronisk väg, om relevanta behöriga myndigheter godtar detta. |
| --- | --- |

b)

De ska översändas per post eller på elektronisk väg, om relevanta behöriga myndigheter godtar detta.

2.   De behöriga myndigheterna ska offentliggöra följande uppgifter:

| a) | De språk som godtas i enlighet med punkt 1 a. |
| --- | --- |

a)

De språk som godtas i enlighet med punkt 1 a.

| b) | Den adress som anmälningarna ska skickas till om de lämnas in med post. |
| --- | --- |

b)

Den adress som anmälningarna ska skickas till om de lämnas in med post.

| c) | Alla elektroniska medel med hjälp av vilka anmälningar kan lämnas in och alla relevanta kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Alla elektroniska medel med hjälp av vilka anmälningar kan lämnas in och alla relevanta kontaktuppgifter.

KAPITEL II

FÖRFARANDEN FÖR FILIALANMÄLAN

Artikel 4

Inlämning av filialanmälan

Kreditinstitut ska använda formuläret i bilaga I för att lämna in en filialanmälan till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter.

Artikel 5

Bedömning av en filialanmälans fullständighet och korrekthet

1.   När hemmedlemsstatens behöriga myndigheter mottar en filialanmälan ska de bedöma om de lämnade uppgifterna är fullständiga och korrekta.

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska anse att den tremånadersperiod som det hänvisas till i artikel 35.3 i direktiv 2013/36/EU inleds den dag då filialanmälan mottas med uppgifter som bedöms vara fullständiga och korrekta.

3.   Om de uppgifter som lämnats i filialanmälan bedöms vara ofullständiga eller felaktiga, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter utan dröjsmål underrätta kreditinstitutet om detta och ange i vilket hänseende uppgifterna bedöms vara ofullständiga eller felaktiga.

Artikel 6

Meddelande av filialanmälan

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska använda det formulär som anges i bilaga II för att underrätta värdmedlemsstatens behöriga myndigheter om en filialanmälan tillsammans med en kopia på filialanmälan och de senaste uppgifterna om kapitalbas med användning av det formulär som anges i bilaga III.

2.   De behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten ska utan dröjsmål bekräfta mottagandet av filialanmälan till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter, med angivande av datum då filialanmälan mottogs.

3.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska, efter det att de erhållit mottagningsbeviset från värdmedlemsstatens behöriga myndigheter, utan dröjsmål underrätta kreditinstitutet om följande:

| a) | Meddelandet av filialanmälan till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Meddelandet av filialanmälan till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter.

| b) | Datum då värdmedlemsstatens behöriga myndigheter mottog filialanmälan. |
| --- | --- |

b)

Datum då värdmedlemsstatens behöriga myndigheter mottog filialanmälan.

Artikel 7

Meddelande av villkor i det allmännas intresse

1.   Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter ska skriftligen meddela kreditinstitutet alla eventuella villkor som avses i artikel 36.1 i direktiv 2013/36/EU, med hänsyn till det allmännas bästa, för hur verksamhet får bedrivas i värdmedlemsstaten.

2.   Om de villkor som avses punkt 1 inför begränsningar för filialens verksamhet, ska värdmedlemsstatens behöriga myndigheter också skriftligen meddela hemmedlemsstatens behöriga myndigheter dessa villkor.

KAPITEL III

FÖRFARANDEN FÖR ANMÄLAN OM ÄNDRING I FILIALUPPGIFTER

Artikel 8

Inlämning av anmälan om ändring i filialuppgifter

1.   Kreditinstitut ska använda det formulär som anges i bilaga I för anmälan om ändring i filialuppgifter till de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna såvida inte ändringen avser en planerad avveckling av filialens verksamhet.

2.   Kreditinstitut ska använda det formulär som anges i bilaga IV för att anmäla en ändring i filialanmälan till de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna såvida inte ändringen avser en planerad avveckling av filialens verksamhet.

Artikel 9

Bedömning av anmälans fullständighet och korrekthet

1.   När hemmedlemsstatens behöriga myndigheter mottar en anmälan om ändring i filialuppgifter ska de bedöma om de lämnade uppgifterna är fullständiga och korrekta.

2.   Hem- och värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter ska anse att den enmånadsperiod som det hänvisas till i artikel 36.3 i direktiv 2013/36/EU inleds den dag anmälan om ändring i filialuppgifter mottas med uppgifter som bedöms vara fullständiga och korrekta. De behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna ska samarbeta för att fatta de beslut som avses i artikel 36.3 i direktiv 2013/36/EU inom den tidsfrist som avses i den artikeln.

3.   Om de uppgifter som lämnats i anmälan om ändring i filialuppgifter bedöms vara ofullständiga eller felaktiga, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter utan dröjsmål underrätta kreditinstitutet om detta och ange i vilket hänseende uppgifterna bedöms vara ofullständiga eller felaktiga.

Artikel 10

Meddelande av beslut som fattats efter anmälan

1.   De behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten ska skriftligen meddela sina beslut i enlighet med artikel 36.3 i direktiv 2013/36/EU till kreditinstitutet och värdmedlemsstatens behöriga myndigheter.

2.   Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter ska skriftligen meddela sina beslut i enlighet med artikel 36.3 i direktiv 2013/36/EU till kreditinstitutet.

3.   Om det i det beslut som avses i punkt 2 fastställs villkor som ålägger begränsningar på filialens verksamhet, ska värdmedlemsstatens behöriga myndigheter också skriftligen meddela hemmedlemsstatens behöriga myndigheter dessa villkor.

KAPITEL IV

FÖRFARANDEN FÖR ANMÄLAN OM TILLHANDAHÅLLANDE AV TJÄNSTER

Artikel 11

Inlämning av anmälan om tillhandahållande av tjänster

Kreditinstitut ska använda det formulär som anges i bilaga V för att lämna in anmälan om tillhandahållande av tjänster till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter.

Artikel 12

Bedömning av fullständighet och korrekthet i anmälan om tillhandahållande av tjänster

1.   När hemmedlemsstatens behöriga myndigheter mottar en anmälan om tillhandahållande av tjänster ska de bedöma om de lämnade uppgifterna är fullständiga och korrekta.

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska anse att den enmånadsperiod som det hänvisas till i artikel 39.2 i direktiv 2013/36/EU inleds den dag då anmälan om tillhandahållande av tjänster mottas med uppgifter som bedöms vara fullständiga och korrekta.

3.   Om de i anmälan lämnade uppgifterna bedöms vara ofullständiga eller felaktiga, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter utan dröjsmål underrätta kreditinstitutet om detta och ange i vilket hänseende uppgifterna bedöms vara ofullständiga eller felaktiga.

Artikel 13

Meddelande av anmälan om tillhandahållande av tjänster

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska använda det formulär som anges i bilaga VI för att meddela hemmedlemsstatens behöriga myndigheter en anmälan om tillhandahållande av tjänster.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

---

BILAGA I

Formulär för inlämning av filialanmälan eller anmälan om ändring i filialuppgifter

När kreditinstitut anmäler ändringar i anmälan av filialuppgifter till de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna ska kreditinstitut endast fylla de delar av formuläret som innehåller uppgifter som har ändrats.

1.   Kontaktuppgifter

| Typ av anmälan | [Filialanmälan/anmälan om ändring i filialuppgifter] |
| --- | --- |
| Värdmedlemsstat där filialen ska etableras: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Kreditinstitutets namn och referensnummer: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Kreditinstitutets adress i värdmedlemsstaten varifrån handlingar kan erhållas: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Filialens avsedda huvudsakliga verksamhetsort i värdmedlemsstaten: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Dag då filialen avser att inleda sin verksamhet: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Kontaktperson på filialen: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| Telefonnummer: | [fylls i av kreditinstitutet] |
| e-post: | [fylls i av kreditinstitutet] |

Typ av anmälan

[Filialanmälan/anmälan om ändring i filialuppgifter]

Värdmedlemsstat där filialen ska etableras:

[fylls i av kreditinstitutet]

Kreditinstitutets namn och referensnummer:

[fylls i av kreditinstitutet]

Kreditinstitutets adress i värdmedlemsstaten varifrån handlingar kan erhållas:

[fylls i av kreditinstitutet]

Filialens avsedda huvudsakliga verksamhetsort i värdmedlemsstaten:

[fylls i av kreditinstitutet]

Dag då filialen avser att inleda sin verksamhet:

[fylls i av kreditinstitutet]

Kontaktperson på filialen:

[fylls i av kreditinstitutet]

Telefonnummer:

[fylls i av kreditinstitutet]

e-post:

[fylls i av kreditinstitutet]

2.   Verksamhetsprogram

2.1   Planerad typ av verksamhet

2.1.1   Beskrivning av filialens huvudmål och affärsstrategi och förklaring av hur filialen kommer att bidra till institutets strategi, i förekommande fall gruppens strategi

2.1.2   Beskrivning av målkunder och motparter

[fylls i av kreditinstitutet]

2.1.3   Förteckning över verksamheter som avses i bilaga I till direktiv 2013/36/EU och som kreditinstitutet avser att bedriva i värdmedlemsstaten med uppgift om den verksamhet som kommer att utgöra kärnverksamheten i värdmedlemsstaten, inklusive planerat startdatum för varje kärnverksamhet

| Nr | Verksamhet | Verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva | Verksamheter som kommer att utgöra kärnverksamheten | Planerat startdatum för respektive kärnverksamhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel | | | |
| 2. | Utlåning, bland annat konsumentkrediter, kreditavtal om fast egendom, factoring med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”) | | | |
| 3. | Finansiell leasing | | | |
| 4. | Betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (1) | | | |
| 4a. | Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto | | | |
| 4b. | Tjänster som möjliggör kontantuttag från betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto | | | |
| 4c. | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel, från ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller någon annan betaltjänstleverantör:






  — | Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar |

Nr

Verksamhet

Verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva

Verksamheter som kommer att utgöra kärnverksamheten

Planerat startdatum för respektive kärnverksamhet

1.

Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel

2.

Utlåning, bland annat konsumentkrediter, kreditavtal om fast egendom, factoring med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”)

3.

Finansiell leasing

4.

Betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (1)

1

4a.

Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto

4b.

Tjänster som möjliggör kontantuttag från betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto

4c.

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel, från ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller någon annan betaltjänstleverantör:

—

Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar

| — | Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande

| — | Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder

4d.

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditlimit:

| — | Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar |
| --- | --- |

—

Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar

| — | Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande

| — | Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder

4e.

Utställande av och/eller förvärv av betalningsinstrument

4f.

Penningöverföring

4g.

Genomförande av betalningstransaktioner där betalarens godkännande att genomföra en betalningstransaktion ges med någon form av telekommunikations-, digital- eller IT-utrustning och betalningen görs till telekommunikationsoperatören, operatören för IT-systemet eller IT-nätet, som endast fungerar som mellanhand mellan betaltjänstanvändaren och leverantören av varorna och tjänsterna (2)

2

5.

Utställande och administration av andra betalningsmedel (t.ex. resecheckar och postväxlar) såvida inte sådan verksamhet omfattas av punkt 4

6.

Garantiåtaganden och -förpliktelser

7.

Handel för egen eller kunders räkning med något av följande:

7a.

| — | Penningmarknadsinstrument (t.ex. checkar, växlar. bankcertifikat) |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument (t.ex. checkar, växlar. bankcertifikat)

7b.

| — | Utländsk valuta |
| --- | --- |

—

Utländsk valuta

7c.

| — | Finansiella terminer och optioner |
| --- | --- |

—

Finansiella terminer och optioner

7d.

| — | Valuta- och ränteinstrument |
| --- | --- |

—

Valuta- och ränteinstrument

7e.

| — | Överlåtbara värdepapper |
| --- | --- |

—

Överlåtbara värdepapper

8.

Deltagande i värdepappersemissioner och tillhandahållande av tjänster i samband därmed

9.

Rådgivning till företag angående kapitalstruktur, industriell strategi och liknande angelägenheter samt tjänster knutna till fusioner och företagsförvärv

10.

Penningmarknadsmäkling

11.

Portföljförvaltning och rådgivning

12.

Förvaring och förvaltning av värdepapper

13.

Kreditupplysningstjänster

14.

Bankfackstjänster

15.

Utgivning av elektroniska pengar

2.1.4   Förteckning över de tjänster och verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva i värdmedlemsstaten, och som anges i avsnitten A och B i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (3), med avseende på sådana finansiella instrument som anges i avsnitt C i bilaga I till det direktivet

3

| Finansiella instrument | Investeringstjänster och investeringsverksamhet | Verksamhetsanknutna tjänster |
| --- | --- | --- |
| | A1 | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | B1 | B2 | B3 | B4 | B5 | B6 | B7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rad- och kolumnrubrikerna är hänvisningar till relevant avsnitt och punkt i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (exempelvis avser A1 punkt 1 i avsnitt A i bilaga I). |

Finansiella instrument

Investeringstjänster och investeringsverksamhet

Verksamhetsanknutna tjänster

A1

A2

A3

A4

A5

A6

A7

A8

B1

B2

B3

B4

B5

B6

B7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Rad- och kolumnrubrikerna är hänvisningar till relevant avsnitt och punkt i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (exempelvis avser A1 punkt 1 i avsnitt A i bilaga I).

2.2   Filialens organisationsstruktur

Filialens organisationsstruktur

2.2.1   Beskrivning av filialens organisationsstruktur, inbegripet funktionella och juridiska rapporteringsvägar och filialens ställning och roll inom institutets, i förekommande fall gruppens företagsstruktur

| [fylls i av kreditinstitutet]


  Beskrivningen kan kompletteras med relevanta handlingar, som exempelvis en organisationsplan |
| --- |

[fylls i av kreditinstitutet]

[fylls i av kreditinstitutet]

Beskrivningen kan kompletteras med relevanta handlingar, som exempelvis en organisationsplan

Beskrivningen kan kompletteras med relevanta handlingar, som exempelvis en organisationsplan

2.2.2   Beskrivning av filialens styrformer och system för intern kontroll, inbegripet följande uppgifter:

| 2.2.2.1 | Filialens riskhanteringsprocedurer och uppgifter om institutets, i förekommande fall gruppens likviditetsriskhantering

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.2.1

Filialens riskhanteringsprocedurer och uppgifter om institutets, i förekommande fall gruppens likviditetsriskhantering

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.2.2 | Eventuella begränsningar som gäller för filialens verksamhet, särskilt för dess utlåningsverksamhet

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.2.2

Eventuella begränsningar som gäller för filialens verksamhet, särskilt för dess utlåningsverksamhet

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.2.3 | Närmare uppgifter om filialens internrevisionssystem, inklusive uppgift om ansvarig person för dessa system och, i förekommande fall, uppgift om vem som är extern revisor

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.2.3

Närmare uppgifter om filialens internrevisionssystem, inklusive uppgift om ansvarig person för dessa system och, i förekommande fall, uppgift om vem som är extern revisor

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.2.4 | Filialens system för bekämpning av penningtvätt, inklusive uppgifter om vem som utsetts till att säkerställa efterlevnad av dessa system

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.2.4

Filialens system för bekämpning av penningtvätt, inklusive uppgifter om vem som utsetts till att säkerställa efterlevnad av dessa system

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.2.5 | Kontroller av utkontraktering och andra överenskommelser med tredje part i samband med den verksamhet som bedrivs i filialen som omfattas av institutets auktorisation

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.2.5

Kontroller av utkontraktering och andra överenskommelser med tredje part i samband med den verksamhet som bedrivs i filialen som omfattas av institutets auktorisation

[fylls i av kreditinstitutet]

2.2.3   Där filialen förväntas utföra en eller flera av de investeringstjänster och den investeringsverksamhet som definieras i artikel 4.1.2 i direktiv 2004/39/EG, en beskrivning av följande åtgärder:

| 2.2.3.1 | System för att skydda kunders pengar och tillgångar

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.3.1

System för att skydda kunders pengar och tillgångar

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.3.2 | System för efterlevnad av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 19, 21, 22, 25, 27 och 28 i direktiv 2004/39/EG samt åtgärder som värdmedlemsstatens behöriga myndigheter vidtar i enlighet med därmed

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.3.2

System för efterlevnad av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 19, 21, 22, 25, 27 och 28 i direktiv 2004/39/EG samt åtgärder som värdmedlemsstatens behöriga myndigheter vidtar i enlighet med därmed

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.3.3 | Intern uppförandekod, inklusive kontroller av förvaltningen av personkonton

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.3.3

Intern uppförandekod, inklusive kontroller av förvaltningen av personkonton

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.3.4 | Uppgifter om vem som ansvarar för att hantera klagomål mot filialens investeringstjänster och investeringsverksamhet

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.3.4

Uppgifter om vem som ansvarar för att hantera klagomål mot filialens investeringstjänster och investeringsverksamhet

[fylls i av kreditinstitutet]

| 2.2.3.5 | Uppgifter om vem som utsetts att säkerställa att filialens system för investeringstjänster och investeringsverksamhet följs

  [fylls i av kreditinstitutet] |
| --- | --- |

2.2.3.5

Uppgifter om vem som utsetts att säkerställa att filialens system för investeringstjänster och investeringsverksamhet följs

[fylls i av kreditinstitutet]

2.2.4   Uppgifter om yrkeserfarenheten hos de personer som ansvarar för ledningen av filialen

[fylls i av kreditinstitutet]

2.3   Övrig information

Övrig information

2.3.1   Finansieringsplan med treårsprognoser för balans- och resultaträkningarna

| [fylls i av kreditinstitutet]


  Denna information kan tillhandahållas i form av en bilaga till anmälan |
| --- |

[fylls i av kreditinstitutet]

[fylls i av kreditinstitutet]

Denna information kan tillhandahållas i form av en bilaga till anmälan

Denna information kan tillhandahållas i form av en bilaga till anmälan

2.3.2   Namn och kontaktuppgifter för de insättningsgarantisystem och system för investeringsskydd i unionen som institutet är anslutet till och som täcker filialens verksamheter och tjänster, inklusive den maximala täckningen inom systemet för investeringsskydd

[fylls i av kreditinstitutet]

2.3.3   Uppgifter om filialens IT-arrangemang

[fylls i av kreditinstitutet]

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1).

1

(2)  Omfattar den verksamhet som avses i punkt 4g beviljandet av krediter i enlighet med de villkor som anges i artikel 16.3 i direktiv 2007/64/EG?

2

☐ ja ☐ nej

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

3

---

BILAGA II

Formulär för meddelande av filialanmälan

| Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| --- | --- |
| Kontaktperson: | |
| Telefonnummer: | |
| e-post: | |
| | |
| Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| | [Datum] |
| | Ref: |
| | |
| | |
| Meddelande av filialanmälan |
| [Underrättelsen ska åtminstone innehålla följande uppgifter: | |
| — | Kreditinstitutets namn och referensnummer |

Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter:

Kontaktperson:

Telefonnummer:

e-post:

Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter:

[Datum]

Ref:

Meddelande av filialanmälan

[Underrättelsen ska åtminstone innehålla följande uppgifter:

—

Kreditinstitutets namn och referensnummer

| — | Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn |
| --- | --- |

—

Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn

| — | Uttalande om kreditinstitutets avsikt att bedriva verksamhet inom värdmedlemsstatens territorium, inklusive datum för mottagandet av filialanmälan som innehåller information som bedöms vara fullständig och korrekt |
| --- | --- |

—

Uttalande om kreditinstitutets avsikt att bedriva verksamhet inom värdmedlemsstatens territorium, inklusive datum för mottagandet av filialanmälan som innehåller information som bedöms vara fullständig och korrekt

| — | Namn och kontaktuppgifter på de personer som ansvarar för ledningen av filialen |
| --- | --- |

—

Namn och kontaktuppgifter på de personer som ansvarar för ledningen av filialen

| — | Namn och kontaktuppgifter för de insättningsgarantisystem och system för investeringsskydd i unionen som institutet är anslutet till och som täcker filialens verksamheter och tjänster] |
| --- | --- |

—

Namn och kontaktuppgifter för de insättningsgarantisystem och system för investeringsskydd i unionen som institutet är anslutet till och som täcker filialens verksamheter och tjänster]

[kontaktuppgifter]

---

BILAGA III

Formulär för att meddela beloppet och sammansättningen på kreditinstitutets kapitalbas och kapitalbaskrav

1.   Belopp och sammansättning på kreditinstitutets kapitalbas

| Post

  Alla hänvisningar till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (1) | Belopp

  (i miljoner euro) |
| --- | --- |
| Kapitalbas

  Artiklarna 4.1, 4.118 och 72 | [Uppgifter som rapporteras i rad 010 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014
   (2)
  ] |
| Primärkapital

  Artikel 25 | [Uppgifter som rapporteras i rad 015 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Kärnprimärkapital (Tier-1-kapital)

  Artikel 50 | [Uppgifter som rapporteras i rad 020 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål

  Artikel 61 | [Uppgifter som rapporteras i rad 530 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Supplementärkapital (Tier-2-kapital)

  Artikel 71 | [Uppgifter som rapporteras i rad 750 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |

Post

Alla hänvisningar till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (1)

Belopp

(i miljoner euro)

Kapitalbas

Artiklarna 4.1, 4.118 och 72

[Uppgifter som rapporteras i rad 010 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014
   (2)
  ]

Primärkapital

Artikel 25

[Uppgifter som rapporteras i rad 015 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Kärnprimärkapital (Tier-1-kapital)

Artikel 50

[Uppgifter som rapporteras i rad 020 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål

Artikel 61

[Uppgifter som rapporteras i rad 530 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Supplementärkapital (Tier-2-kapital)

Artikel 71

[Uppgifter som rapporteras i rad 750 i mall 1 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

2.   Kapitalbaskrav

| Post

  Alla hänvisningar är till bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 | Belopp

  (i miljoner euro) |
| --- | --- |
| Summa riskexponeringsbelopp

  Artiklarna 92.3, 95, 96 och 98 | [Uppgifter som de rapporterats i rad 010 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk, motpartsrisk och utspädningsrisk samt transaktioner utan samtidig prestation

  Artikel 92.3 a och f | [Uppgifter som de rapporterats i rad 040 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Totalt riskvägt exponeringsbelopp för avvecklingsleverans

  Artikel 92.3 c ii och artikel 92.4 b | [Uppgifter som de rapporterats i rad 490 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Totalt riskvägt exponeringsbelopp för positions-, valuta- och råvarurisker

  Artikel 92.3 b i, 92.3 c i och 92.3 c iii samt artikel 92.4 b | [Uppgifter som de rapporterats i rad 520 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Totalt riskvägt exponeringsbelopp för operativ risk

  Artikel 92.3 e och artikel 92.4 b | [Uppgifter som de rapporterats i rad 590 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Ytterligare riskexponeringsbelopp på grund av fasta omkostnader

  Artiklarna 95.2, 96.2, 97 och 98.1 a | [Uppgifter som de rapporterats i rad 630 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Totalt riskvägt exponeringsbelopp för kreditvärdighetsjustering

  Artikel 92.3 d | [Uppgifter som de rapporterats i rad 640 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Totalt riskvägt exponeringsbelopp för stora exponeringar i handelslagret

  Artikel 92.3 b ii och artiklarna 395–401 | [Uppgifter som de rapporterats i rad 680 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |
| Övriga riskexponeringsbelopp

  Artiklarna 3, 458, 459 och 500 och riskexponeringsbelopp som inte kan hänföras till någon av de övriga posterna i denna tabell | [Uppgifter som de rapporterats i rad 690 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014] |

Post

Alla hänvisningar är till bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013

Belopp

(i miljoner euro)

Summa riskexponeringsbelopp

Artiklarna 92.3, 95, 96 och 98

[Uppgifter som de rapporterats i rad 010 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk, motpartsrisk och utspädningsrisk samt transaktioner utan samtidig prestation

Artikel 92.3 a och f

[Uppgifter som de rapporterats i rad 040 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Totalt riskvägt exponeringsbelopp för avvecklingsleverans

Artikel 92.3 c ii och artikel 92.4 b

[Uppgifter som de rapporterats i rad 490 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Totalt riskvägt exponeringsbelopp för positions-, valuta- och råvarurisker

Artikel 92.3 b i, 92.3 c i och 92.3 c iii samt artikel 92.4 b

[Uppgifter som de rapporterats i rad 520 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Totalt riskvägt exponeringsbelopp för operativ risk

Artikel 92.3 e och artikel 92.4 b

[Uppgifter som de rapporterats i rad 590 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Ytterligare riskexponeringsbelopp på grund av fasta omkostnader

Artiklarna 95.2, 96.2, 97 och 98.1 a

[Uppgifter som de rapporterats i rad 630 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Totalt riskvägt exponeringsbelopp för kreditvärdighetsjustering

Artikel 92.3 d

[Uppgifter som de rapporterats i rad 640 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Totalt riskvägt exponeringsbelopp för stora exponeringar i handelslagret

Artikel 92.3 b ii och artiklarna 395–401

[Uppgifter som de rapporterats i rad 680 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

Övriga riskexponeringsbelopp

Artiklarna 3, 458, 459 och 500 och riskexponeringsbelopp som inte kan hänföras till någon av de övriga posterna i denna tabell

[Uppgifter som de rapporterats i rad 690 i mall 2 i bilaga I i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014]

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

---

BILAGA IV

Formulär för att lämna in anmälan om ändring i filialuppgifter som gäller en planerad avveckling av verksamheten i en filial

| Kontaktperson på kreditinstitutet eller filialen: | |
| --- | --- |
| Telefonnummer: | |
| e-post: | |
| | |
| Adress till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| | |
| | [Datum] |
| | [Ref:] |
| | |
| | |
| Inlämning av anmälan om ändring i filialuppgifter som gäller en planerad avveckling av verksamheten i en filial |
| [Anmälan ska åtminstone innehålla följande uppgifter: | |
| — | Kreditinstitutets namn och referensnummer |

Kontaktperson på kreditinstitutet eller filialen:

Telefonnummer:

e-post:

Adress till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter:

Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter:

[Datum]

[Ref:]

Inlämning av anmälan om ändring i filialuppgifter som gäller en planerad avveckling av verksamheten i en filial

[Anmälan ska åtminstone innehålla följande uppgifter:

—

Kreditinstitutets namn och referensnummer

| — | Filialens namn på värdmedlemsstatens territorium |
| --- | --- |

—

Filialens namn på värdmedlemsstatens territorium

| — | Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn |
| --- | --- |

—

Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn

| — | Uttalande om kreditinstitutets avsikt att avsluta filialens verksamhet i värdmedlemsstaten och det datum då verksamheten upphör |
| --- | --- |

—

Uttalande om kreditinstitutets avsikt att avsluta filialens verksamhet i värdmedlemsstaten och det datum då verksamheten upphör

| — | Namn och kontaktuppgifter för de personer som kommer att ansvara för arbetet med att avveckla verksamheten i filialen |
| --- | --- |

—

Namn och kontaktuppgifter för de personer som kommer att ansvara för arbetet med att avveckla verksamheten i filialen

| — | Tidsplanen för den planerade avvecklingen |
| --- | --- |

—

Tidsplanen för den planerade avvecklingen

| — | Information om arbetet med att avveckla affärsrelationerna med filialens kunder] |
| --- | --- |

—

Information om arbetet med att avveckla affärsrelationerna med filialens kunder]

[kontaktuppgifter]

---

BILAGA V

Formulär för att lämna in anmälan om tillhandahållande av tjänster

1.   Kontaktuppgifter

| Typ av anmälan | Anmälan om tillhandahållande av tjänster |
| --- | --- |
| Värdmedlemsstat i vilken kreditinstitutet avser att bedriva sin verksamhet: | |
| Kreditinstitutets namn och referensnummer: | |
| Adress till huvudkontoret för det kreditinstitut: | |
| Kontaktperson på kreditinstitutet: | |
| Telefonnummer: | |
| e-post: | |

Typ av anmälan

Anmälan om tillhandahållande av tjänster

Värdmedlemsstat i vilken kreditinstitutet avser att bedriva sin verksamhet:

Kreditinstitutets namn och referensnummer:

Adress till huvudkontoret för det kreditinstitut:

Kontaktperson på kreditinstitutet:

Telefonnummer:

e-post:

2.   Förteckning över de verksamheter som avses i bilaga I till direktiv 2013/36/EU och som kreditinstitutet avser att bedriva i värdmedlemsstaten med uppgift om vilken verksamhet som kommer att utgöra kärnverksamheten i värdmedlemsstaten, inklusive planerat startdatum för varje kärnverksamhet

| Nr | Verksamhet | Verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva | Verksamheter som kommer att utgöra kärnverksamheten | Planerat startdatum för respektive kärnverksamhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel | | | |
| 2. | Utlåning, bland annat konsumentkrediter, kreditavtal om fast egendom, factoring med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”) | | | |
| 3. | Finansiell leasing | | | |
| 4. | Betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3 i direktiv 2007/64/EG | | | |
| 4a. | Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto | | | |
| 4b. | Tjänster som möjliggör kontantuttag från betalkonto och samtliga funktioner som krävs för förvaltningen av ett betalkonto | | | |
| 4c. | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  — | Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar |

Nr

Verksamhet

Verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva

Verksamheter som kommer att utgöra kärnverksamheten

Planerat startdatum för respektive kärnverksamhet

1.

Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel

2.

Utlåning, bland annat konsumentkrediter, kreditavtal om fast egendom, factoring med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”)

3.

Finansiell leasing

4.

Betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3 i direktiv 2007/64/EG

4a.

Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto och samtliga funktioner som krävs för att driva ett betalkonto

4b.

Tjänster som möjliggör kontantuttag från betalkonto och samtliga funktioner som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

4c.

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

—

Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar

| — | Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande anordning |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande anordning

| — | Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder

4d.

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditlimit:

| — | Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar |
| --- | --- |

—

Genomförande av autogireringar, även engångsautogireringar

| — | Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande anordning |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningstransaktioner med betalkort eller liknande anordning

| — | Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder |
| --- | --- |

—

Genomförande av betalningar, även stående betalningsorder

4e.

Utställande av och/eller förvärv av betalningsinstrument

4f.

Penningöverföring

4g.

Genomförande av betalningstransaktioner där betalarens godkännande att verkställa en betalningstransaktion ges med någon form av telekommunikations-, digital- eller IT-utrustning och betalningen görs till telekommunikationsoperatören, operatören för IT-systemet eller IT-nätet, som endast fungerar som mellanhand mellan betaltjänstanvändaren och leverantören av varorna och tjänsterna (1)

5.

Utställande och administration av andra betalningsmedel (t.ex. resecheckar och postväxlar) såvida inte sådan verksamhet omfattas av punkt 4

6.

Garantiåtaganden och -förpliktelser

7.

Handel för egen eller kunders räkning med något av följande:

7a.

| — | Penningmarknadsinstrument (t.ex. checkar, växlar. bankcertifikat) |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument (t.ex. checkar, växlar. bankcertifikat)

7b.

| — | Utländsk valuta |
| --- | --- |

—

Utländsk valuta

7c.

| — | Finansiella terminer och optioner |
| --- | --- |

—

Finansiella terminer och optioner

7d.

| — | Valuta- och ränteinstrument |
| --- | --- |

—

Valuta- och ränteinstrument

7e.

| — | Överlåtbara värdepapper |
| --- | --- |

—

Överlåtbara värdepapper

8.

Medverkan i värdepappersemissioner och tillhandahållande av tjänster i samband därmed

9.

Rådgivning till företag om kapitalstruktur, industriell strategi och liknande frågor samt tjänster knutna till fusioner och företagsförvärv

10.

Penningmarknadsmäkling

11.

Portföljförvaltning och rådgivning

12.

Förvaring och förvaltning av värdepapper

13.

Kreditupplysningstjänster

14.

Bankfackstjänster

15.

Utgivning av elektroniska pengar

3.   Förteckning över de tjänster och verksamheter som kreditinstitutet avser att bedriva i värdmedlemsstaten, och som anges i avsnitten A och B i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG, med avseende på sådana finansiella instrument som anges i avsnitt C i bilaga I till det direktivet

| Finansiella instrument | Investeringstjänster och investeringsverksamhet | Verksamhetsanknutna tjänster |
| --- | --- | --- |
| | A1 | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | B1 | B2 | B3 | B4 | B5 | B6 | B7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rad- och kolumnrubrikerna är hänvisningar till relevant avsnitt och punkt i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (exempelvis avser A1 punkt 1 i avsnitt A i bilaga I). |

Finansiella instrument

Investeringstjänster och investeringsverksamhet

Verksamhetsanknutna tjänster

A1

A2

A3

A4

A5

A6

A7

A8

B1

B2

B3

B4

B5

B6

B7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Rad- och kolumnrubrikerna är hänvisningar till relevant avsnitt och punkt i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (exempelvis avser A1 punkt 1 i avsnitt A i bilaga I).

---

(1)  Omfattar den verksamhet som avses i punkt 4g beviljandet av krediter i enlighet med de villkor som anges i artikel 16.3 i direktiv 2007/64/EG?

☐ ja ☐ nej

---

BILAGA VI

Formulär för att lämna in anmälan om tillhandahållande av tjänster

| Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| --- | --- |
| Kontaktperson: | |
| Telefonnummer: | |
| e-post: | |
| | |
| Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter: | |
| | |
| | [Datum] |
| | Ref: |
| | |
| Underrättelse om anmälan om tillhandahållande av tjänster |
| [Underrättelsen ska åtminstone innehålla följande uppgifter: | |
| — | Kreditinstitutets namn och referensnummer |

Värdmedlemsstatens behöriga myndigheter:

Kontaktperson:

Telefonnummer:

e-post:

Adress till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter:

[Datum]

Ref:

Underrättelse om anmälan om tillhandahållande av tjänster

[Underrättelsen ska åtminstone innehålla följande uppgifter:

—

Kreditinstitutets namn och referensnummer

| — | Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn |
| --- | --- |

—

Behöriga myndigheter med ansvar för kreditinstitutets auktorisation och tillsyn

| — | Uttalande om kreditinstitutets avsikt att bedriva verksamhet på värdmedlemsstatens territorium genom att utöva friheten att tillhandahålla tjänster] |
| --- | --- |

—

Uttalande om kreditinstitutets avsikt att bedriva verksamhet på värdmedlemsstatens territorium genom att utöva friheten att tillhandahålla tjänster]

[kontaktuppgifter]

---

| 28.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 254/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 254/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 927/2014

av den 27 augusti 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 112,1 |
| ZZ | 112,1 |
| 0805 50 10 | AR | 158,3 |
| TR | 83,0 |
| UY | 148,7 |
| ZA | 167,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,6 |
| CL | 73,7 |
| EG | 200,0 |
| TR | 122,9 |
| ZA | 315,5 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 73,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 120,5 |
| NZ | 130,0 |
| US | 131,3 |
| ZA | 114,8 |
| ZZ | 105,6 |
| 0808 30 90 | AR | 40,6 |
| CL | 77,3 |
| TR | 121,5 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 85,0 |
| 0809 30 | MK | 71,8 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 91,2 |
| 0809 40 05 | BA | 36,8 |
| MK | 33,2 |
| ZA | 206,3 |
| ZZ | 92,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

112,1

ZZ

112,1

0805 50 10

AR

158,3

TR

83,0

UY

148,7

ZA

167,9

ZZ

139,5

0806 10 10

BR

183,6

CL

73,7

EG

200,0

TR

122,9

ZA

315,5

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

83,7

BR

73,1

CL

86,0

CN

120,5

NZ

130,0

US

131,3

ZA

114,8

ZZ

105,6

0808 30 90

AR

40,6

CL

77,3

TR

121,5

ZA

100,7

ZZ

85,0

0809 30

MK

71,8

TR

110,6

ZZ

91,2

0809 40 05

BA

36,8

MK

33,2

ZA

206,3

ZZ

92,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 28.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 254/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 254/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 mars 2014

om det statliga stöd SA.34572 (13/C) (f.d. 13/NN) som Grekland har genomfört för Larco General Mining & Metallurgical Company SA

[delgivet med nr C(2014) 1818]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/539/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Inom ramen för sitt ekonomiska saneringsprogram har Grekland genomfört ett privatiseringsprogram (2). Larco General Mining & Metallurgical Company SA (”Larco”) har öronmärkts som ett statligt företag som ska privatiseras. |
| --- | --- |

(1)

Inom ramen för sitt ekonomiska saneringsprogram har Grekland genomfört ett privatiseringsprogram (2). Larco General Mining & Metallurgical Company SA (”Larco”) har öronmärkts som ett statligt företag som ska privatiseras.

| (2) | I mars 2012 informerade den grekiska privatiseringsfonden (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) (3) kommissionen om privatiseringen av Larco. För att utröna om statligt stöd kan uppstå i samband med privatiseringen, inledde kommissionen i april 2012 en undersökning på eget initiativ samt en preliminär bedömning. |
| --- | --- |

(2)

I mars 2012 informerade den grekiska privatiseringsfonden (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) (3) kommissionen om privatiseringen av Larco. För att utröna om statligt stöd kan uppstå i samband med privatiseringen, inledde kommissionen i april 2012 en undersökning på eget initiativ samt en preliminär bedömning.

| (3) | Under dessa diskussioner framgick det av de grekiska myndigheternas svar på ett frågeformulär den 16 mars 2012 att Larco redan hade gynnats av statliga åtgärder. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar i e-brev av den 18 april 2012, den 24 april 2012, den 5 juli 2012, den 22 augusti 2012 och den 7 december 2012 och genom skrivelser av den 4 maj 2012 och den 14 januari 2013, som de grekiska myndigheterna besvarade den 20 april 2012, den 26 april 2012, den 3 oktober 2012, den 13 november 2012, den 15 november 2012, den 7 december 2012, den 24 december 2012 och den 18 januari 2013. Möten mellan kommissionens avdelningar och företrädare för de grekiska myndigheterna ägde rum den 30 april 2012 och den 11 september 2012 i Aten och den 25 januari 2013 i Bryssel. |
| --- | --- |

(3)

Under dessa diskussioner framgick det av de grekiska myndigheternas svar på ett frågeformulär den 16 mars 2012 att Larco redan hade gynnats av statliga åtgärder. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar i e-brev av den 18 april 2012, den 24 april 2012, den 5 juli 2012, den 22 augusti 2012 och den 7 december 2012 och genom skrivelser av den 4 maj 2012 och den 14 januari 2013, som de grekiska myndigheterna besvarade den 20 april 2012, den 26 april 2012, den 3 oktober 2012, den 13 november 2012, den 15 november 2012, den 7 december 2012, den 24 december 2012 och den 18 januari 2013. Möten mellan kommissionens avdelningar och företrädare för de grekiska myndigheterna ägde rum den 30 april 2012 och den 11 september 2012 i Aten och den 25 januari 2013 i Bryssel.

| (4) | Genom en skrivelse av den 6 mars 2013, (nedan kallat beslutet av den 6 mars 2013), underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EG-fördraget avseende vissa stödåtgärder som beskrivs i avsnitt 2.2 (nedan kallat det formella granskningsförfarandet). |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 6 mars 2013, (nedan kallat beslutet av den 6 mars 2013), underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EG-fördraget avseende vissa stödåtgärder som beskrivs i avsnitt 2.2 (nedan kallat det formella granskningsförfarandet).

| (5) | Beslutet av den 6 mars 2013 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen uppmanade de grekiska myndigheterna och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(5)

Beslutet av den 6 mars 2013 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen uppmanade de grekiska myndigheterna och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från de grekiska myndigheterna den 30 april 2013. Inga synpunkter inkom från berörda parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från de grekiska myndigheterna den 30 april 2013. Inga synpunkter inkom från berörda parter.

| (7) | Genom e-post av den 21 januari 2014 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen att de godtog antagandet av beslutet på engelska. |
| --- | --- |

(7)

Genom e-post av den 21 januari 2014 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen att de godtog antagandet av beslutet på engelska.

2.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

2.1   Stödmottagaren

| (8) | Larco är specialiserat inom utvinning och bearbetning av lateritmalm, utvinning av brunkol och produktion av ferronickel och biprodukter. Företagets verksamhet omfattar prospektering, utveckling, gruvdrift, smältning och handel med dess produkter världen över. Larco är en av världens största ferronickelproducent. 2012 hade företaget 960 anställda, och klassificerades därför som ett stort företag (5). |
| --- | --- |

(8)

Larco är specialiserat inom utvinning och bearbetning av lateritmalm, utvinning av brunkol och produktion av ferronickel och biprodukter. Företagets verksamhet omfattar prospektering, utveckling, gruvdrift, smältning och handel med dess produkter världen över. Larco är en av världens största ferronickelproducent. 2012 hade företaget 960 anställda, och klassificerades därför som ett stort företag (5).

| (9) | Vid tiden för det formella granskningsförfarandet ägdes 55,2 % av aktierna i Larco av grekiska staten genom HRADF, 33,4 % av National Bank of Greece SA (nedan kallad NBG, ett privat kreditinstitut) och 11,4 % av Public Power Corporation SA (PPC, den dominerande elproducenten i Grekland, där staten är majoritetsägare). |
| --- | --- |

(9)

Vid tiden för det formella granskningsförfarandet ägdes 55,2 % av aktierna i Larco av grekiska staten genom HRADF, 33,4 % av National Bank of Greece SA (nedan kallad NBG, ett privat kreditinstitut) och 11,4 % av Public Power Corporation SA (PPC, den dominerande elproducenten i Grekland, där staten är majoritetsägare).

| (10) | Larco driver en smältanläggning i Larymna i centrala Grekland. Larco har också gruvrättigheter på olika orter i Grekland: Agios Ioannis-gruvorna (nära Larymna), Evia-gruvorna, Kastoria-gruvorna och Servia-brunkolsgruvan. |
| --- | --- |

(10)

Larco driver en smältanläggning i Larymna i centrala Grekland. Larco har också gruvrättigheter på olika orter i Grekland: Agios Ioannis-gruvorna (nära Larymna), Evia-gruvorna, Kastoria-gruvorna och Servia-brunkolsgruvan.

| (11) | Larco etablerades 1989 som ett nytt företag efter likvidationen av Hellenic Mining and Metallurgical SA i Larymna (”Gamla Larco”). Gamla Larco är fortfarande under likvidation, men dess tillgångar överfördes till Larco tillsammans med motsvarande skulder under 1989. Gamla Larco är därför fordringsägare till Larco. |
| --- | --- |

(11)

Larco etablerades 1989 som ett nytt företag efter likvidationen av Hellenic Mining and Metallurgical SA i Larymna (”Gamla Larco”). Gamla Larco är fortfarande under likvidation, men dess tillgångar överfördes till Larco tillsammans med motsvarande skulder under 1989. Gamla Larco är därför fordringsägare till Larco.

2.2   Beskrivning av åtgärderna

2.2.1   Åtgärd 1: Ingen betalning av skulder till finansministeriet

| (12) | I april 1998 ingicks ett avtal om skulduppgörelse mellan Larco och dess största fordringsägare, nämligen Gamla Larco, PPC och den grekiska staten. Enligt avtalet skulle Larcos skulder till fordringsägarna löpa med en årlig ränta på 6 %. Skulden till grekiska staten har dock legat stilla eller ökat svagt åtminstone sedan 2004 (6), medan skulden till PPC och Gamla Larco har återbetalats eller minskat (7). |
| --- | --- |

(12)

I april 1998 ingicks ett avtal om skulduppgörelse mellan Larco och dess största fordringsägare, nämligen Gamla Larco, PPC och den grekiska staten. Enligt avtalet skulle Larcos skulder till fordringsägarna löpa med en årlig ränta på 6 %. Skulden till grekiska staten har dock legat stilla eller ökat svagt åtminstone sedan 2004 (6), medan skulden till PPC och Gamla Larco har återbetalats eller minskat (7).

| (13) | Det verkar alltså som om staten behandlade sin skuld till Larco på annat sätt än de två andra fordringsägarna gjorde. |
| --- | --- |

(13)

Det verkar alltså som om staten behandlade sin skuld till Larco på annat sätt än de två andra fordringsägarna gjorde.

2.2.2   Åtgärd 2: Den statliga garantin från 2008

| (14) | Den 22 december 2008 ställde staten upp med en garanti för ett lån på 30 miljoner euro från ATE Bank till Larco. Garantin täckte 100 % av lånet i upp till tre år och hade en garantipremie på 1 % per år. |
| --- | --- |

(14)

Den 22 december 2008 ställde staten upp med en garanti för ett lån på 30 miljoner euro från ATE Bank till Larco. Garantin täckte 100 % av lånet i upp till tre år och hade en garantipremie på 1 % per år.

2.2.3   Åtgärd 3: 2009 års kapitalökning

| (15) | Mot bakgrund av det negativa egna kapitalet föreslog Larcos styrelse 2009 en ökning av aktiekapitalet med 134 miljoner euro, vilket de tre aktieägarna godkände. Dock är det bara den grekiska staten som utövat sina rättigheter fullt ut, medan NBG delvis utövade sina rättigheter och PPC över huvud taget inte deltog i ökningen av aktiekapitalet. Inga nya aktieägare bidrog till ökningen av aktiekapitalet. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av det negativa egna kapitalet föreslog Larcos styrelse 2009 en ökning av aktiekapitalet med 134 miljoner euro, vilket de tre aktieägarna godkände. Dock är det bara den grekiska staten som utövat sina rättigheter fullt ut, medan NBG delvis utövade sina rättigheter och PPC över huvud taget inte deltog i ökningen av aktiekapitalet. Inga nya aktieägare bidrog till ökningen av aktiekapitalet.

| (16) | Den faktiska ökningen uppgick bara till 65,5 miljoner euro, varav grekiska staten bidrog med cirka 45 miljoner euro (69 % av det totala kapitaltillskottet) och NBG bidrog med 20,5 miljoner euro (31 %). Trots Larcos dåliga finansiella läge, verkar det som om kapitalökningen inte var baserad på en omstruktureringsplan för att återupprätta företagets lönsamhet och NBG tycks ha avskrivit företagets bokförda värde ”eftersom gruppen inte avser att återvinna investeringens bokförda värde, mot bakgrund av att företaget har avsevärda finansiella svårigheter” (8) (se skäl 45 i beslutet av den 6 mars 2013). |
| --- | --- |

(16)

Den faktiska ökningen uppgick bara till 65,5 miljoner euro, varav grekiska staten bidrog med cirka 45 miljoner euro (69 % av det totala kapitaltillskottet) och NBG bidrog med 20,5 miljoner euro (31 %). Trots Larcos dåliga finansiella läge, verkar det som om kapitalökningen inte var baserad på en omstruktureringsplan för att återupprätta företagets lönsamhet och NBG tycks ha avskrivit företagets bokförda värde ”eftersom gruppen inte avser att återvinna investeringens bokförda värde, mot bakgrund av att företaget har avsevärda finansiella svårigheter” (8) (se skäl 45 i beslutet av den 6 mars 2013).

2.2.4   Åtgärd 4: Den statliga garantin från 2010

| (17) | Den 10 maj 2010 sköt staten till en garanti som skulle täcka ett garantibrev från NBG till Larco på omkring 10,8 miljoner euro. Garantin täckte 100 % av NBG:s garantibrev, löper tills vidare och har en garantipremie på 2 % per år. |
| --- | --- |

(17)

Den 10 maj 2010 sköt staten till en garanti som skulle täcka ett garantibrev från NBG till Larco på omkring 10,8 miljoner euro. Garantin täckte 100 % av NBG:s garantibrev, löper tills vidare och har en garantipremie på 2 % per år.

2.2.5   Åtgärd 5: Garantibrev i stället för förskottsbetalning av skattetillägg 2010

| (18) | De grekiska skattemyndigheterna granskade 2010 Larcos redovisning och underkände redovisningen av vissa förluster från hedgekontrakt för priset på nickel. Till följd av den felaktiga registreringen av förluster, utdömdes skattetillägg på 190 miljoner euro (9). |
| --- | --- |

(18)

De grekiska skattemyndigheterna granskade 2010 Larcos redovisning och underkände redovisningen av vissa förluster från hedgekontrakt för priset på nickel. Till följd av den felaktiga registreringen av förluster, utdömdes skattetillägg på 190 miljoner euro (9).

| (19) | Larco ifrågasatte senare i grekiska domstolar påförandet av skattetillägget. Enligt grekisk lag (10) måste ett företag som hotas av skattetillägg förhandsbetala 25 % av beloppet i fråga för att i domstol kunna ifrågasätta utfärdandet av skattetillägget (i det här fallet skulle 25 % motsvara 47 miljoner euro). |
| --- | --- |

(19)

Larco ifrågasatte senare i grekiska domstolar påförandet av skattetillägget. Enligt grekisk lag (10) måste ett företag som hotas av skattetillägg förhandsbetala 25 % av beloppet i fråga för att i domstol kunna ifrågasätta utfärdandet av skattetillägget (i det här fallet skulle 25 % motsvara 47 miljoner euro).

| (20) | Men i fråga om Larco beslutade en grekisk förvaltningsdomstol att undanta företaget från skyldigheten att förhandsbetala 25 % av skattetillägget och ersatte det med skyldigheten att lämna in garantibrev på endast 1,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

(20)

Men i fråga om Larco beslutade en grekisk förvaltningsdomstol att undanta företaget från skyldigheten att förhandsbetala 25 % av skattetillägget och ersatte det med skyldigheten att lämna in garantibrev på endast 1,5 miljoner euro.

2.2.6   Åtgärd 6: De statliga garantierna från 2011

| (21) | Den 30 december 2011 lämnade staten två garantier för två lån på 30 miljoner euro och 20 miljoner euro från ATE Bank. Ett av lånen (det på 20 miljoner euro) hade förfallit vid den tidpunkt då garantin beviljades. Garantierna gav 100 % täckning och hade en premie på 1 % per år. |
| --- | --- |

(21)

Den 30 december 2011 lämnade staten två garantier för två lån på 30 miljoner euro och 20 miljoner euro från ATE Bank. Ett av lånen (det på 20 miljoner euro) hade förfallit vid den tidpunkt då garantin beviljades. Garantierna gav 100 % täckning och hade en premie på 1 % per år.

2.3   Beskrivning av orsakerna till att ett formellt granskningsförfarande inleddes

| (22) | I beslutet av den 6 mars 2013 (skälen 18–25) kom kommissionen till den preliminära slutsatsen att Larco sedan 2007 kan anses vara ett företag i svårigheter i den mening som avses i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna (11). Mot den bakgrunden drog kommissionen den preliminära slutsatsen att alla sex åtgärder utgjorde statligt stöd och den uttryckte tvivel om åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(22)

I beslutet av den 6 mars 2013 (skälen 18–25) kom kommissionen till den preliminära slutsatsen att Larco sedan 2007 kan anses vara ett företag i svårigheter i den mening som avses i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna (11). Mot den bakgrunden drog kommissionen den preliminära slutsatsen att alla sex åtgärder utgjorde statligt stöd och den uttryckte tvivel om åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden.

| (23) | Om åtgärderna skulle utgöra statligt stöd, skulle de ha beviljats i strid med skyldigheterna om anmälan och väntetid som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(23)

Om åtgärderna skulle utgöra statligt stöd, skulle de ha beviljats i strid med skyldigheterna om anmälan och väntetid som fastställs i artikel 108.3 i fördraget.

3.   KOMMENTARER FRÅN GREKLAND

3.1   Företag i svårigheter

| (24) | I sina synpunkter inom ramen för det formella granskningsförfarandet hävdade de grekiska myndigheterna att Larco inte var ett företag i svårigheter under 2008 och 2009, eftersom de registrerade förlusterna berodde på sjunkande världspriser för ferronickel under de åren. De grekiska myndigheterna hävdade att Larco har varit ett företag i svårigheter endast sedan 2010. |
| --- | --- |

(24)

I sina synpunkter inom ramen för det formella granskningsförfarandet hävdade de grekiska myndigheterna att Larco inte var ett företag i svårigheter under 2008 och 2009, eftersom de registrerade förlusterna berodde på sjunkande världspriser för ferronickel under de åren. De grekiska myndigheterna hävdade att Larco har varit ett företag i svårigheter endast sedan 2010.

3.2   Åtgärd 1: Ingen betalning av skulder till finansministeriet

| (25) | De grekiska myndigheterna hävdade att den statliga kredit Larco fick inte utgjordes av statliga medel, eftersom den ursprungligen var en privat kredit från Organisation for Entreprise Restructuring SA (OER). När OER likviderades, i enlighet med lag 2741/1999, överfördes alla dess fordringar till staten. |
| --- | --- |

(25)

De grekiska myndigheterna hävdade att den statliga kredit Larco fick inte utgjordes av statliga medel, eftersom den ursprungligen var en privat kredit från Organisation for Entreprise Restructuring SA (OER). När OER likviderades, i enlighet med lag 2741/1999, överfördes alla dess fordringar till staten.

| (26) | Dessutom förklarade de att 1998 års avtal om skulduppgörelse innehöll särskilda regler för hantering och insamling av den utestående skulden som skulle tillämpas i slutet av varje budgetår på följande sätt:






  a) | Om Larco uppvisade vinst under ett budgetår skulle den upplupna räntan (6 % per år) betalas till fordringsägarna i första hand, innan den huvudsakliga skulden betalas. |
| --- | --- | --- |

(26)

Dessutom förklarade de att 1998 års avtal om skulduppgörelse innehöll särskilda regler för hantering och insamling av den utestående skulden som skulle tillämpas i slutet av varje budgetår på följande sätt:

a)

Om Larco uppvisade vinst under ett budgetår skulle den upplupna räntan (6 % per år) betalas till fordringsägarna i första hand, innan den huvudsakliga skulden betalas.

| b) | Efter återbetalning av ränta, skulle Larco behålla ett visst belopp från vinsterna för investeringar. |
| --- | --- |

b)

Efter återbetalning av ränta, skulle Larco behålla ett visst belopp från vinsterna för investeringar.

| c) | Efter tillämpning av a och b skulle en eventuell kvarvarande vinst från Larco fördelas proportionellt till företagets fordringsägare. |
| --- | --- |

c)

Efter tillämpning av a och b skulle en eventuell kvarvarande vinst från Larco fördelas proportionellt till företagets fordringsägare.

| (27) | Om Larco inte gjorde några vinster efter 1999, hade fordringsägarna rätt att kräva återbetalning av sina skulder på olika sätt, t.ex. genom att ta hänsyn till det belopp som ska betalas ut, kapitalisering, etc. Fordringsägarna hade däremot inte rätt till tvångsindrivning av den utestående skulden, exempelvis beslagtagande av företagets tillgångar eller framtvingande av ett konkursförfarande gentemot företaget. |
| --- | --- |

(27)

Om Larco inte gjorde några vinster efter 1999, hade fordringsägarna rätt att kräva återbetalning av sina skulder på olika sätt, t.ex. genom att ta hänsyn till det belopp som ska betalas ut, kapitalisering, etc. Fordringsägarna hade däremot inte rätt till tvångsindrivning av den utestående skulden, exempelvis beslagtagande av företagets tillgångar eller framtvingande av ett konkursförfarande gentemot företaget.

| (28) | Fram till 2003 erhöll fordringsägarna den upplupna räntan enligt överenskommelsen. Under perioden 2004–2007 gjorde Larco inga vinster och följaktligen skedde ingen återbetalning av den upplupna räntan. PPC ingick 2007 ett råmaterialavtal med Larco – godkänt av alla fordringsägare – varigenom Larco levererar brunkol till PPC, vilket innebar att skulden minskade i motsvarande grad. Skulden till PPC var helt borta 2011. |
| --- | --- |

(28)

Fram till 2003 erhöll fordringsägarna den upplupna räntan enligt överenskommelsen. Under perioden 2004–2007 gjorde Larco inga vinster och följaktligen skedde ingen återbetalning av den upplupna räntan. PPC ingick 2007 ett råmaterialavtal med Larco – godkänt av alla fordringsägare – varigenom Larco levererar brunkol till PPC, vilket innebar att skulden minskade i motsvarande grad. Skulden till PPC var helt borta 2011.

| (29) | Förvaltaren av gamla Larco har försökt driva in skulden på juridisk väg, och det verkar som om vissa belopp redan har betalats. 2011 hade Gamla Larco samlat in 5 miljoner euro av sin utestående skuld enligt 1998 års avtal. Eftersom Gamla Larco också har skulder till den grekiska staten, tog staten dessa 5 miljoner euro. |
| --- | --- |

(29)

Förvaltaren av gamla Larco har försökt driva in skulden på juridisk väg, och det verkar som om vissa belopp redan har betalats. 2011 hade Gamla Larco samlat in 5 miljoner euro av sin utestående skuld enligt 1998 års avtal. Eftersom Gamla Larco också har skulder till den grekiska staten, tog staten dessa 5 miljoner euro.

| (30) | I fråga om Larcos direkta skuld till den grekiska staten, har staten till Larco regelbundet skickat fakturor på årsbeloppet av skulden, inklusive den årliga upplupna räntan. |
| --- | --- |

(30)

I fråga om Larcos direkta skuld till den grekiska staten, har staten till Larco regelbundet skickat fakturor på årsbeloppet av skulden, inklusive den årliga upplupna räntan.

| (31) | Därför hävdade de grekiska myndigheterna att den skuld som härrör från 1998 års avtal inte kan utgöra statliga medel och under alla omständigheter förelåg ingen selektiv fördel för Larco. |
| --- | --- |

(31)

Därför hävdade de grekiska myndigheterna att den skuld som härrör från 1998 års avtal inte kan utgöra statliga medel och under alla omständigheter förelåg ingen selektiv fördel för Larco.

3.3   Åtgärd 2: Den statliga garantin från 2008

| (32) | De grekiska myndigheterna åberopade tillkännagivandet om garantier (12) och särskilt avsnitt 3.2 i det, som omfattar förhållanden under vilka kommissionen kan utesluta förekomsten av statligt stöd i en enskild garanti. De grekiska myndigheterna hävdar följande:






  a) | Larco var inte ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantin beviljades. |
| --- | --- | --- |

(32)

De grekiska myndigheterna åberopade tillkännagivandet om garantier (12) och särskilt avsnitt 3.2 i det, som omfattar förhållanden under vilka kommissionen kan utesluta förekomsten av statligt stöd i en enskild garanti. De grekiska myndigheterna hävdar följande:

a)

Larco var inte ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantin beviljades.

| b) | Garantins omfattning kunde mätas korrekt när den beviljades. |
| --- | --- |

b)

Garantins omfattning kunde mätas korrekt när den beviljades.

| c) | Garantin beviljades för ett skuldebrev (obligationslån), och kan därför överstiga 80 % av det utestående lånet. |
| --- | --- |

c)

Garantin beviljades för ett skuldebrev (obligationslån), och kan därför överstiga 80 % av det utestående lånet.

| d) | Den premie på 1 % som betalades för garantin var ett marknadspris, som återspeglar Larcos finansiella ställning. |
| --- | --- |

d)

Den premie på 1 % som betalades för garantin var ett marknadspris, som återspeglar Larcos finansiella ställning.

| (33) | De grekiska myndigheterna hävdade följaktligen att den statliga garantin från 2008 inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(33)

De grekiska myndigheterna hävdade följaktligen att den statliga garantin från 2008 inte utgör statligt stöd.

| (34) | De grekiska myndigheterna förklarade att åtgärd 2 beviljades genom ministerbeslut YA 2/93378/0025 av den 22 december 2008 som täckte det exakta beloppet 30 000 000 euro |
| --- | --- |

(34)

De grekiska myndigheterna förklarade att åtgärd 2 beviljades genom ministerbeslut YA 2/93378/0025 av den 22 december 2008 som täckte det exakta beloppet 30 000 000 euro

3.4   Åtgärd 3: 2009 års kapitalökning

| (35) | De grekiska myndigheterna hävdade att statens deltagande i kapitalökningen syftade till att skydda företagets värde mot bakgrund av den förestående privatiseringen och i syfte att genomföra en omstruktureringsplan. I sitt beslut tog staten hänsyn till de potentiella tillväxtmöjligheterna hos Larco, värdet på företagets tillgångar och den allmänna situationen på ferronickelmarknaden samt åtgärder för omstruktureringar och kostnadsnedskärningar. |
| --- | --- |

(35)

De grekiska myndigheterna hävdade att statens deltagande i kapitalökningen syftade till att skydda företagets värde mot bakgrund av den förestående privatiseringen och i syfte att genomföra en omstruktureringsplan. I sitt beslut tog staten hänsyn till de potentiella tillväxtmöjligheterna hos Larco, värdet på företagets tillgångar och den allmänna situationen på ferronickelmarknaden samt åtgärder för omstruktureringar och kostnadsnedskärningar.

| (36) | NBG bidrog med 31 % av kapitalökningen. Till skillnad från staten beslöt NBG att utöva sina rättigheter endast delvis. De grekiska myndigheterna hävdade att NBG:s mål var att behålla en viss kontroll över företaget och bankens åtgärder bör därför inte ses som bristande förtroende för Larcos framtid. I själva verket minskade NBG sitt aktieinnehav i Larco till det minimum som är nödvändigt enligt grekisk lag för att ha vetorätt över vissa viktiga styrelsebeslut. |
| --- | --- |

(36)

NBG bidrog med 31 % av kapitalökningen. Till skillnad från staten beslöt NBG att utöva sina rättigheter endast delvis. De grekiska myndigheterna hävdade att NBG:s mål var att behålla en viss kontroll över företaget och bankens åtgärder bör därför inte ses som bristande förtroende för Larcos framtid. I själva verket minskade NBG sitt aktieinnehav i Larco till det minimum som är nödvändigt enligt grekisk lag för att ha vetorätt över vissa viktiga styrelsebeslut.

| (37) | Den tredje aktieägaren, PPC, avstod uttryckligen från att delta i kapitalökningen, och godtog att dess aktieinnehav skulle späs ut. De grekiska myndigheterna hävdade att PPC inte deltog eftersom PPC strävade efter att göra det möjligt för staten att få en större aktiemajoritet, mot bakgrund av privatiseringen av företaget. |
| --- | --- |

(37)

Den tredje aktieägaren, PPC, avstod uttryckligen från att delta i kapitalökningen, och godtog att dess aktieinnehav skulle späs ut. De grekiska myndigheterna hävdade att PPC inte deltog eftersom PPC strävade efter att göra det möjligt för staten att få en större aktiemajoritet, mot bakgrund av privatiseringen av företaget.

| (38) | Slutligen har de grekiska myndigheterna hävdat att staten agerade som en marknadsekonomisk investerare och att 2009 års kapitalökning inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(38)

Slutligen har de grekiska myndigheterna hävdat att staten agerade som en marknadsekonomisk investerare och att 2009 års kapitalökning inte utgjorde statligt stöd.

| (39) | Vad gäller beviljandedatum kunde de grekiska myndigheterna inte tillhandahålla entydig information. Protokoll från aktieägarmötet visar att grekiska staten bidrog med 15 000 000 euro till kapitalökningen den 15 april 2009, genom dokument Οικ2/27694/0025 från finansministeriet i syfte att statens totala bidrag till kapitalökningen skulle uppgå till 44 999 999,40 euro. Larcos årsredovisning för 2009 visar att beslutet om kapitalökningen fattades den 14 maj 2009, men det framgår inte när det verkliga tillskottet av nytt kapital ägde rum. |
| --- | --- |

(39)

Vad gäller beviljandedatum kunde de grekiska myndigheterna inte tillhandahålla entydig information. Protokoll från aktieägarmötet visar att grekiska staten bidrog med 15 000 000 euro till kapitalökningen den 15 april 2009, genom dokument Οικ2/27694/0025 från finansministeriet i syfte att statens totala bidrag till kapitalökningen skulle uppgå till 44 999 999,40 euro. Larcos årsredovisning för 2009 visar att beslutet om kapitalökningen fattades den 14 maj 2009, men det framgår inte när det verkliga tillskottet av nytt kapital ägde rum.

3.5   Åtgärd 4: Den statliga garantin från 2010

| (40) | De grekiska myndigheterna förklarade att inom ramen för 1998 års avtal hade Gamla Larco krävt återbetalning av Larcos skulder i grekiska domstolar och flera domar och upphävanden har avkunnats, bland annat beträffande en skuld på cirka 10,5 miljoner euro (13). |
| --- | --- |

(40)

De grekiska myndigheterna förklarade att inom ramen för 1998 års avtal hade Gamla Larco krävt återbetalning av Larcos skulder i grekiska domstolar och flera domar och upphävanden har avkunnats, bland annat beträffande en skuld på cirka 10,5 miljoner euro (13).

| (41) | Mot bakgrund av ett överklagande från Larco och på grund av risken för irreparabel skada, sköt Greklands högsta domstol upp betalningen av skulden på cirka 10,5 miljoner euro till dess den behöriga domstolen förkunnat en slutlig dom. Uppskjutandet beviljades på villkor att Larco lämnade en garanti till Gamla Larco på ett belopp motsvarande den uppskjutna betalningen. NBG tillhandahöll Larco garantibrevet för omkring 10,8 miljoner euro (10,5 miljoner euro från den ursprungliga omtvistade skulden + 300 000 euro för rättegångskostnader och andra utgifter). Garantibrevet täcktes i sin tur av en statlig garanti för hela beloppet med en premie på 2 % per år på obestämd tid. |
| --- | --- |

(41)

Mot bakgrund av ett överklagande från Larco och på grund av risken för irreparabel skada, sköt Greklands högsta domstol upp betalningen av skulden på cirka 10,5 miljoner euro till dess den behöriga domstolen förkunnat en slutlig dom. Uppskjutandet beviljades på villkor att Larco lämnade en garanti till Gamla Larco på ett belopp motsvarande den uppskjutna betalningen. NBG tillhandahöll Larco garantibrevet för omkring 10,8 miljoner euro (10,5 miljoner euro från den ursprungliga omtvistade skulden + 300 000 euro för rättegångskostnader och andra utgifter). Garantibrevet täcktes i sin tur av en statlig garanti för hela beloppet med en premie på 2 % per år på obestämd tid.

| (42) | De grekiska myndigheterna förklarade att den åtgärden hade utförts av staten som aktieägare i avsikt att uppfylla villkoren för uppskjutandet och skydda sin investering från förfallna skulder. I annat fall hade uppskjutandet inte varit tillämpligt och Gamla Larco skulle ha haft rätt att driva in skulden, eventuellt genom att beslagta Larcos tillgångar. Larco skulle då ha blivit insolvent. Enligt de grekiska myndigheterna hade NBG inte beviljat garantibrevet utan den statliga garantin. |
| --- | --- |

(42)

De grekiska myndigheterna förklarade att den åtgärden hade utförts av staten som aktieägare i avsikt att uppfylla villkoren för uppskjutandet och skydda sin investering från förfallna skulder. I annat fall hade uppskjutandet inte varit tillämpligt och Gamla Larco skulle ha haft rätt att driva in skulden, eventuellt genom att beslagta Larcos tillgångar. Larco skulle då ha blivit insolvent. Enligt de grekiska myndigheterna hade NBG inte beviljat garantibrevet utan den statliga garantin.

| (43) | De grekiska myndigheterna klargjorde att åtgärd 4 beviljades genom ministerbeslut YA 2/923/0025 av den 10 maj 2010 och täckte det exakta beloppet 10 510 824,95 euro och 310 000 euro för rättegångskostnader och andra utgifter, totalt alltså 10 820 824,95 euro. |
| --- | --- |

(43)

De grekiska myndigheterna klargjorde att åtgärd 4 beviljades genom ministerbeslut YA 2/923/0025 av den 10 maj 2010 och täckte det exakta beloppet 10 510 824,95 euro och 310 000 euro för rättegångskostnader och andra utgifter, totalt alltså 10 820 824,95 euro.

3.6   Åtgärd 5: Garantibrev i stället för förskottsbetalning av skattetillägg 2010

| (44) | De grekiska myndigheterna förtydligade att den aktuella åtgärden avser en extra skatt, snarare än ett skattetillägg. Den extra skatten infördes, eftersom skattemyndigheterna inte ansåg att förlusterna från hedgekontrakt kunde härledas Larcos nettoinkomster, vilket Larco hävdade. De grekiska myndigheterna klargjorde också att rätten uppmanat Larco att lämna garantibrev på ett totalt värde av 4,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(44)

De grekiska myndigheterna förtydligade att den aktuella åtgärden avser en extra skatt, snarare än ett skattetillägg. Den extra skatten infördes, eftersom skattemyndigheterna inte ansåg att förlusterna från hedgekontrakt kunde härledas Larcos nettoinkomster, vilket Larco hävdade. De grekiska myndigheterna klargjorde också att rätten uppmanat Larco att lämna garantibrev på ett totalt värde av 4,7 miljoner euro.

| (45) | De grekiska myndigheterna lade fram bevis för att Larco hade tillåtelse att ersätta förbetalning av den extra skatten genom garantibrev på grundval av en allmän rättslig bestämmelse. I domstolens dom som tillåter Larco att ersätta förskottsbetalningen av den extra skatten genom garantibrev, i enlighet med nationell lag (14), tillämpas ett avvägningstest, som tar hänsyn till fördelarna för kreditgivaren (staten) och gäldenärens lönsamhet (Larco). På grundval av det fattade domstolen beslut om tillfälligt uppskjutande av skyldigheten att förhandsbetala 47 miljoner euro (det vill säga 25 % av den extra skatten), och ersätta det med garantibrev på sammanlagt 4,7 miljoner euro). Detta uppskov skulle gälla till dess att en slutlig dom meddelades med anledning av den process som Larco inlett mot staten för påförande av den extra skatten. |
| --- | --- |

(45)

De grekiska myndigheterna lade fram bevis för att Larco hade tillåtelse att ersätta förbetalning av den extra skatten genom garantibrev på grundval av en allmän rättslig bestämmelse. I domstolens dom som tillåter Larco att ersätta förskottsbetalningen av den extra skatten genom garantibrev, i enlighet med nationell lag (14), tillämpas ett avvägningstest, som tar hänsyn till fördelarna för kreditgivaren (staten) och gäldenärens lönsamhet (Larco). På grundval av det fattade domstolen beslut om tillfälligt uppskjutande av skyldigheten att förhandsbetala 47 miljoner euro (det vill säga 25 % av den extra skatten), och ersätta det med garantibrev på sammanlagt 4,7 miljoner euro). Detta uppskov skulle gälla till dess att en slutlig dom meddelades med anledning av den process som Larco inlett mot staten för påförande av den extra skatten.

| (46) | Dessutom hävdade de grekiska myndigheterna att nationella domstolars beslut inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(46)

Dessutom hävdade de grekiska myndigheterna att nationella domstolars beslut inte kan tillskrivas staten.

| (47) | De grekiska myndigheterna förklarade vidare att staten, trots det tillfälliga uppskjutandet, i praktiken hade upphävt de ekonomiska konsekvenserna av uppskjutandet genom att kompensera den extra skatt som Larco ska betala med belopp som staten är skyldig Larco, såsom inkomstskatt eller momsbelopp. Detta är tillåtet genom den nyligen antagna lagstiftningen för att påskynda uppbörden av skatt i Grekland. |
| --- | --- |

(47)

De grekiska myndigheterna förklarade vidare att staten, trots det tillfälliga uppskjutandet, i praktiken hade upphävt de ekonomiska konsekvenserna av uppskjutandet genom att kompensera den extra skatt som Larco ska betala med belopp som staten är skyldig Larco, såsom inkomstskatt eller momsbelopp. Detta är tillåtet genom den nyligen antagna lagstiftningen för att påskynda uppbörden av skatt i Grekland.

| (48) | Det verkar alltså som om staten redan tagit in minst 16,1 miljoner euro av det belopp som ska förhandsbetalas av Larcos extra skatt. |
| --- | --- |

(48)

Det verkar alltså som om staten redan tagit in minst 16,1 miljoner euro av det belopp som ska förhandsbetalas av Larcos extra skatt.

3.7   Åtgärd 6: De statliga garantierna från 2011

| (49) | De grekiska myndigheterna förklarade att inget av de båda lånen för vilka garantier tillhandahölls hade förfallit. Lånet på 20 miljoner euro från ATE Bank var en refinansiering av ett gammalt lån på 20 miljoner euro som hade förfallit. |
| --- | --- |

(49)

De grekiska myndigheterna förklarade att inget av de båda lånen för vilka garantier tillhandahölls hade förfallit. Lånet på 20 miljoner euro från ATE Bank var en refinansiering av ett gammalt lån på 20 miljoner euro som hade förfallit.

| (50) | De grekiska myndigheterna hävdade att de två statliga garantierna inte omfattar statliga medel, eftersom staten hade en skuld på 60 miljoner euro till Larco i form av momsbelopp. Om garantierna togs i anspråk, skulle de beloppen kunna uppväga den utestående skulden från staten. |
| --- | --- |

(50)

De grekiska myndigheterna hävdade att de två statliga garantierna inte omfattar statliga medel, eftersom staten hade en skuld på 60 miljoner euro till Larco i form av momsbelopp. Om garantierna togs i anspråk, skulle de beloppen kunna uppväga den utestående skulden från staten.

| (51) | Myndigheterna hävdade också att om åtgärden verkligen utgjorde stöd, skulle den anses förenlig med den inre marknaden, eftersom den uppfyllde kraven i den tillfälliga ramen (15) och det relevanta tillfälliga grekiska systemet för lånegarantier (det tillfälliga garantisystemet) (16). Myndigheterna ansåg framför allt att förutom det faktum att Larco var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då åtgärden beviljades så var övriga villkor i stödsystemet uppfyllda:






  a) | Larco var ett stort företag. |
| --- | --- | --- |

(51)

Myndigheterna hävdade också att om åtgärden verkligen utgjorde stöd, skulle den anses förenlig med den inre marknaden, eftersom den uppfyllde kraven i den tillfälliga ramen (15) och det relevanta tillfälliga grekiska systemet för lånegarantier (det tillfälliga garantisystemet) (16). Myndigheterna ansåg framför allt att förutom det faktum att Larco var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då åtgärden beviljades så var övriga villkor i stödsystemet uppfyllda:

a)

Larco var ett stort företag.

| b) | Lånet på 30 miljoner euro var ett investeringslån, medan lånet på 20 miljoner euro var ett lån för att refinansiera ett äldre lån, som beviljades för investeringar. |
| --- | --- |

b)

Lånet på 30 miljoner euro var ett investeringslån, medan lånet på 20 miljoner euro var ett lån för att refinansiera ett äldre lån, som beviljades för investeringar.

| c) | Garantierna beviljades före utgången av 2011. |
| --- | --- |

c)

Garantierna beviljades före utgången av 2011.

| d) | Det sammanlagda beloppet för de två garanterade lånen översteg den årliga lönekostnaden för Larco med endast 3 miljoner euro. |
| --- | --- |

d)

Det sammanlagda beloppet för de två garanterade lånen översteg den årliga lönekostnaden för Larco med endast 3 miljoner euro.

| e) | Garantierna täckte 100 % av lånet, men en sådan åtgärd var den enda möjligheten för Larco att få tillgång till finansiering på grund av den särskilda situationen för den grekiska ekonomin. |
| --- | --- |

e)

Garantierna täckte 100 % av lånet, men en sådan åtgärd var den enda möjligheten för Larco att få tillgång till finansiering på grund av den särskilda situationen för den grekiska ekonomin.

| f) | Garantierna omfattade en premie på 1 % per år, som bör betraktas som en marknadsmässig premie. |
| --- | --- |

f)

Garantierna omfattade en premie på 1 % per år, som bör betraktas som en marknadsmässig premie.

| (52) | Slutligen hävdade de grekiska myndigheterna att om kommissionen ansåg att stödåtgärden utgör ett stöd och att villkoren i det tillfälliga stödsystemet inte var uppfyllda, borde åtgärderna betraktas som undsättningsstöd. Sådant stöd borde ha betraktats som anmält, eftersom kommissionen fick kännedom om åtgärden i svaret av den 16 mars 2012 på de skriftliga frågorna, vilket var vid tidpunkten för den preliminära undersökningen. |
| --- | --- |

(52)

Slutligen hävdade de grekiska myndigheterna att om kommissionen ansåg att stödåtgärden utgör ett stöd och att villkoren i det tillfälliga stödsystemet inte var uppfyllda, borde åtgärderna betraktas som undsättningsstöd. Sådant stöd borde ha betraktats som anmält, eftersom kommissionen fick kännedom om åtgärden i svaret av den 16 mars 2012 på de skriftliga frågorna, vilket var vid tidpunkten för den preliminära undersökningen.

| (53) | Enligt de grekiska myndigheterna uppfyllde stödet kraven i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, eftersom






  a) | det var likviditetsstöd i form av lånegarantier, |
| --- | --- | --- |

(53)

Enligt de grekiska myndigheterna uppfyllde stödet kraven i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, eftersom

a)

det var likviditetsstöd i form av lånegarantier,

| b) | det beviljades på grundval av allvarliga sociala problem och inte medförde några allvarliga negativa följdeffekter i andra medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

det beviljades på grundval av allvarliga sociala problem och inte medförde några allvarliga negativa följdeffekter i andra medlemsstater,

| c) | de grekiska myndigheterna höll på att utarbeta en omstruktureringsplan i samarbete med kommissionen, |
| --- | --- |

c)

de grekiska myndigheterna höll på att utarbeta en omstruktureringsplan i samarbete med kommissionen,

| d) | det var begränsat till ett belopp som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget under en begränsad period, |
| --- | --- |

d)

det var begränsat till ett belopp som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget under en begränsad period,

| e) | det respekterade principen om ”en enda gång”, eftersom Larco inte hade mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare, |
| --- | --- |

e)

det respekterade principen om ”en enda gång”, eftersom Larco inte hade mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare,

| f) | Larco lade fram en affärsplan för staten, som motiverar behovet av finansieringen på 30 miljoner euro för investeringar. |
| --- | --- |

f)

Larco lade fram en affärsplan för staten, som motiverar behovet av finansieringen på 30 miljoner euro för investeringar.

| (54) | De grekiska myndigheterna klargjorde att åtgärd 6 beviljades genom dels ministerbeslut YA 2/95156/0025 av den 30 december 2011 och täckte det exakta beloppet 30 000 000 euro, dels ministerbeslut YA 2/95161/0025 av den 30 december 2011 på det exakta beloppet 20 000 000 euro. |
| --- | --- |

(54)

De grekiska myndigheterna klargjorde att åtgärd 6 beviljades genom dels ministerbeslut YA 2/95156/0025 av den 30 december 2011 och täckte det exakta beloppet 30 000 000 euro, dels ministerbeslut YA 2/95161/0025 av den 30 december 2011 på det exakta beloppet 20 000 000 euro.

4.   BEDÖMNING

| (55) | Detta beslut behandlar inledningsvis frågan huruvida Larco är ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Därefter bedöms om åtgärderna i fråga utgör statligt stöd till Larco i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och, slutligen, om sådant stöd kan vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(55)

Detta beslut behandlar inledningsvis frågan huruvida Larco är ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Därefter bedöms om åtgärderna i fråga utgör statligt stöd till Larco i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och, slutligen, om sådant stöd kan vara förenligt med den inre marknaden.

4.1   Larcos svårigheter

| (56) | I beslutet av den 6 mars 2013, särskilt skälen 18–25, konstaterade kommissionen preliminärt att Larco var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då de sex åtgärderna i fråga vidtogs. De viktigaste finansiella uppgifterna för Larco för perioden 2007–2011 presenteras i tabellen.

  Larcos viktigaste finansiella uppgifter 2007–6/2012 (miljoner euro) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Första halvåret 2012 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning | 549,3 | 284 | 98,8 | 239 | 311 | 154,6 |
| Vinst före skatt | 23 | – 116 | – 105 | 6,4 | 6,5 | – 12,2 |
| Tecknat kapital | 163,8 | 163,8 | 109 | 109 | 109 | 109 |
| Eget kapital | 104 | – 0.4 | – 35 | – 31 | – 26 | – 39 |
| Total skuld | 141,2 | 230,1 | 233,9 | 261,8 | 262,7 | 326,0 |
| Skulder/eget kapital (andel) | 1,3 | – 575,0 | – 6,6 | – 8,3 | – 10,1 | – 8,4 |

(56)

I beslutet av den 6 mars 2013, särskilt skälen 18–25, konstaterade kommissionen preliminärt att Larco var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då de sex åtgärderna i fråga vidtogs. De viktigaste finansiella uppgifterna för Larco för perioden 2007–2011 presenteras i tabellen.

Larcos viktigaste finansiella uppgifter 2007–6/2012 (miljoner euro)

2007

2008

2009

2010

2011

Första halvåret 2012 (17)

Omsättning

549,3

284

98,8

239

311

154,6

Vinst före skatt

23

– 116

– 105

6,4

6,5

– 12,2

Tecknat kapital

163,8

163,8

109

109

109

109

Eget kapital

104

– 0.4

– 35

– 31

– 26

– 39

Total skuld

141,2

230,1

233,9

261,8

262,7

326,0

Skulder/eget kapital (andel)

1,3

– 575,0

– 6,6

– 8,3

– 10,1

– 8,4

| (57) | I punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering fastställs också att ett aktiebolag betraktas som ett företag i svårigheter när ”över hälften av det tecknade kapitalet har gått förlorat och mer än en fjärdedel av detta kapital har gått förlorat under de senaste tolv månaderna”. Detta bygger på antagandet att ett företag som drabbas av massiva förluster av sitt aktiekapital inte kommer att kunna hejda förlusterna, vilket med största sannolikhet gör att företaget försätts i konkurs på kort eller medellång sikt (vilket anges i punkt 9 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering). |
| --- | --- |

(57)

I punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering fastställs också att ett aktiebolag betraktas som ett företag i svårigheter när ”över hälften av det tecknade kapitalet har gått förlorat och mer än en fjärdedel av detta kapital har gått förlorat under de senaste tolv månaderna”. Detta bygger på antagandet att ett företag som drabbas av massiva förluster av sitt aktiekapital inte kommer att kunna hejda förlusterna, vilket med största sannolikhet gör att företaget försätts i konkurs på kort eller medellång sikt (vilket anges i punkt 9 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering).

| (58) | I punkt 11 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering sägs dessutom att ett företag kan anses befinna sig i svårigheter ”om de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, stigande skuldsättningsgrad och finansiella kostnader samt ett sjunkande värde, som kan gå ner till noll, på nettotillgångarna”. I detta hänseende är, enligt tribunalen, ”förekomsten av negativa egna kapital som [...] kan betraktas som en viktig indikator på att ett företag befinner sig i en svår ekonomisk situation” (18). |
| --- | --- |

(58)

I punkt 11 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering sägs dessutom att ett företag kan anses befinna sig i svårigheter ”om de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, stigande skuldsättningsgrad och finansiella kostnader samt ett sjunkande värde, som kan gå ner till noll, på nettotillgångarna”. I detta hänseende är, enligt tribunalen, ”förekomsten av negativa egna kapital som [...] kan betraktas som en viktig indikator på att ett företag befinner sig i en svår ekonomisk situation” (18).

| (59) | Enligt Larcos finansiella rapporter för perioden 2007-första halvåret 2012 minskade företagets tecknade kapital inte med mer än hälften. Under samma period blev dock företagets egna kapital negativt. I tidigare ärenden har kommissionen ansett att när ett bolag har negativt eget kapital, innebär detta att företagets hela tecknade kapital har gått förlorat och det antas att kriterierna i punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är uppfyllda (19). |
| --- | --- |

(59)

Enligt Larcos finansiella rapporter för perioden 2007-första halvåret 2012 minskade företagets tecknade kapital inte med mer än hälften. Under samma period blev dock företagets egna kapital negativt. I tidigare ärenden har kommissionen ansett att när ett bolag har negativt eget kapital, innebär detta att företagets hela tecknade kapital har gått förlorat och det antas att kriterierna i punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är uppfyllda (19).

| (60) | När det gäller Larco anser kommissionen att dess tecknade kapital endast förefaller inte ha minskat med mer än hälften, eftersom företaget inte vidtog lämpliga åtgärder, vilket normalt sett anges i grekisk lagstiftning (20). Sådana lämpliga åtgärder syftar till att omvandla ett företags egna kapital från negativt till positivt och samtidigt höja det till en lämplig nivå. Sådana lämpliga åtgärder kan bestå antingen av kapitalisering av förluster eller en kapitalökning eller båda alternativen. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller Larco anser kommissionen att dess tecknade kapital endast förefaller inte ha minskat med mer än hälften, eftersom företaget inte vidtog lämpliga åtgärder, vilket normalt sett anges i grekisk lagstiftning (20). Sådana lämpliga åtgärder syftar till att omvandla ett företags egna kapital från negativt till positivt och samtidigt höja det till en lämplig nivå. Sådana lämpliga åtgärder kan bestå antingen av kapitalisering av förluster eller en kapitalökning eller båda alternativen.

| (61) | Kommissionen anser att en kapitalisering av förlusterna skulle ha lett till förlust av hela det tecknade kapitalet, eftersom de ackumulerade förlusterna var högre än det tecknade kapitalet. Av detta skäl anser kommissionen att sedan 2008 har kriterierna i punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering uppfyllts i detta fall. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen anser att en kapitalisering av förlusterna skulle ha lett till förlust av hela det tecknade kapitalet, eftersom de ackumulerade förlusterna var högre än det tecknade kapitalet. Av detta skäl anser kommissionen att sedan 2008 har kriterierna i punkt 10 a i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering uppfyllts i detta fall.

| (62) | Dessutom, när det gäller kriterierna i punkt 11 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, uppvisade Larco en betydande minskning av omsättningen från 2007 till 2009 och betydande förluster under 2008 och 2009, totalt 221 miljoner euro (116 miljoner euro respektive 105 miljoner euro). Under 2010 och 2011 ökade företagets omsättning och intäkter, men inte tillräckligt för att Larco skulle kunna återhämta sig finansiellt. Under samma period förblev det egna kapitalet negativt och skulden fortsatte att växa. Dessutom gjorde Larco återigen förlust under första halvåret 2012. |
| --- | --- |

(62)

Dessutom, när det gäller kriterierna i punkt 11 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, uppvisade Larco en betydande minskning av omsättningen från 2007 till 2009 och betydande förluster under 2008 och 2009, totalt 221 miljoner euro (116 miljoner euro respektive 105 miljoner euro). Under 2010 och 2011 ökade företagets omsättning och intäkter, men inte tillräckligt för att Larco skulle kunna återhämta sig finansiellt. Under samma period förblev det egna kapitalet negativt och skulden fortsatte att växa. Dessutom gjorde Larco återigen förlust under första halvåret 2012.

| (63) | Kommissionen delar inte de grekiska myndigheternas uppfattning att Larco inte var i svårigheter under åren 2008 och 2009, eftersom förlusterna berodde på sjunkande priser på ferronickel. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen delar inte de grekiska myndigheternas uppfattning att Larco inte var i svårigheter under åren 2008 och 2009, eftersom förlusterna berodde på sjunkande priser på ferronickel.

| (64) | För det första betyder det faktum att lägre priser på ferronickel ledde till förluster och bidrog till Larcos svårigheter inte i sig något försvagande av det faktum att Larco visade de vanliga tecknen på ett företag i svårigheter. Ett välmående företag skulle behöva anpassa sina kostnader till sådana prisförändringar för att undvika förluster. |
| --- | --- |

(64)

För det första betyder det faktum att lägre priser på ferronickel ledde till förluster och bidrog till Larcos svårigheter inte i sig något försvagande av det faktum att Larco visade de vanliga tecknen på ett företag i svårigheter. Ett välmående företag skulle behöva anpassa sina kostnader till sådana prisförändringar för att undvika förluster.

| (65) | För det andra hade Larco under åren 2008 och 2009 ett negativt eget kapital och dess skuld ökade med 63 % mellan 2007 och 2008. Även om priset på ferronickel och omsättningen ökade avsevärt efter 2010, visar de därpå följande finansiella resultaten för Larco att svårigheterna kvarstod. Man kan således inte dra slutsatsen att förlusterna under 2008 och 2009 bara berodde på låga priser på ferronickel. |
| --- | --- |

(65)

För det andra hade Larco under åren 2008 och 2009 ett negativt eget kapital och dess skuld ökade med 63 % mellan 2007 och 2008. Även om priset på ferronickel och omsättningen ökade avsevärt efter 2010, visar de därpå följande finansiella resultaten för Larco att svårigheterna kvarstod. Man kan således inte dra slutsatsen att förlusterna under 2008 och 2009 bara berodde på låga priser på ferronickel.

| (66) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att Larco var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering vid den tidpunkt då de sex åtgärderna beviljades. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att Larco var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering vid den tidpunkt då de sex åtgärderna beviljades.

4.2   Förekomst av statligt stöd

| (67) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(67)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (68) | Enligt kommissionens fasta praxis, och som bekräftats i rättspraxis, utgörs kriteriet för att bedöma huruvida en transaktion mellan en myndighet och ett företag utgör statligt stöd av principen om en investerare i en marknadsekonomi respektive principen om en kreditgivare i en marknadsekonomi (21). Det följer av denna princip att när staten agerar på en marknad som en kommersiell aktör måste den göra detta på samma sätt som en privat aktör. Om det inte är fallet, kan det förekomma statligt stöd. Med andra ord är kriteriet vid prövningen av om en transaktion har inslag av statligt stöd om en privat aktör i en liknande situation skulle ha agerat på samma sätt. Vid tillämpningen av denna princip kan icke-ekonomiska överväganden inte ligga till grund för beviljande av stöd. |
| --- | --- |

(68)

Enligt kommissionens fasta praxis, och som bekräftats i rättspraxis, utgörs kriteriet för att bedöma huruvida en transaktion mellan en myndighet och ett företag utgör statligt stöd av principen om en investerare i en marknadsekonomi respektive principen om en kreditgivare i en marknadsekonomi (21). Det följer av denna princip att när staten agerar på en marknad som en kommersiell aktör måste den göra detta på samma sätt som en privat aktör. Om det inte är fallet, kan det förekomma statligt stöd. Med andra ord är kriteriet vid prövningen av om en transaktion har inslag av statligt stöd om en privat aktör i en liknande situation skulle ha agerat på samma sätt. Vid tillämpningen av denna princip kan icke-ekonomiska överväganden inte ligga till grund för beviljande av stöd.

4.2.1   Åtgärd 1: Ingen betalning av skulder till finansministeriet

| (69) | På grundval av tillgänglig information kan kommissionen inte godta de grekiska myndigheternas argument att krediten från OER var en privat kredit. Enligt den grekiska lagen 1386/1983 (artikel 1) (22) om inrättande av OER ska OER verka för det sociala intresset och under tillsyn av staten. Enligt artikel 3 i lagen var staten den enda aktieägaren i OER. Dessutom hade staten möjlighet att direkt utse ordföranden tillsammans med två av åtta styrelseledamöter och indirekt ytterligare fyra ledamöter. Av ovanstående framgår att OER:s resurser är statliga medel och att varje kredit från OER verkar kunna tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av tillgänglig information kan kommissionen inte godta de grekiska myndigheternas argument att krediten från OER var en privat kredit. Enligt den grekiska lagen 1386/1983 (artikel 1) (22) om inrättande av OER ska OER verka för det sociala intresset och under tillsyn av staten. Enligt artikel 3 i lagen var staten den enda aktieägaren i OER. Dessutom hade staten möjlighet att direkt utse ordföranden tillsammans med två av åtta styrelseledamöter och indirekt ytterligare fyra ledamöter. Av ovanstående framgår att OER:s resurser är statliga medel och att varje kredit från OER verkar kunna tillskrivas staten.

| (70) | De belägg som de grekiska myndigheterna lämnat visar att Larcos skuld till OER (och som därefter överförts till staten) regelbundet hade rapporterats och fakturerats, i enlighet med 1998 års avtal om skulduppgörelse. Delar av skulden betalades när företagets lönsamhet så tillät. Larco investerade under denna period, vilket minskade återbetalningarna, men investeringarna skedde efter överenskommelse med samtliga fordringsägare. Enligt avtalet hade fordringsägarna ingen rätt till tvångsindrivning av den utestående skulden. |
| --- | --- |

(70)

De belägg som de grekiska myndigheterna lämnat visar att Larcos skuld till OER (och som därefter överförts till staten) regelbundet hade rapporterats och fakturerats, i enlighet med 1998 års avtal om skulduppgörelse. Delar av skulden betalades när företagets lönsamhet så tillät. Larco investerade under denna period, vilket minskade återbetalningarna, men investeringarna skedde efter överenskommelse med samtliga fordringsägare. Enligt avtalet hade fordringsägarna ingen rätt till tvångsindrivning av den utestående skulden.

| (71) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att åtgärd 1 uppfyller principen om hur en kreditgivare i en marknadsekonomi skulle ha agerat, eftersom staten i egenskap av kreditgivare agerade på samma sätt som en privat kreditgivare, eftersom den använde alla medel som stod till dess förfogande och inom de överenskomna kontraktsramarna, för att driva in sin skuld. |
| --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att åtgärd 1 uppfyller principen om hur en kreditgivare i en marknadsekonomi skulle ha agerat, eftersom staten i egenskap av kreditgivare agerade på samma sätt som en privat kreditgivare, eftersom den använde alla medel som stod till dess förfogande och inom de överenskomna kontraktsramarna, för att driva in sin skuld.

4.2.2   Åtgärd 2: Den statliga garantin från 2008

| (72) | Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning innebär vidare en förlust av statliga medel. Följaktligen är kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, uppfyllt för denna åtgärd, vilket de grekiska myndigheterna inte ifrågasatt. |
| --- | --- |

(72)

Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning innebär vidare en förlust av statliga medel. Följaktligen är kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, uppfyllt för denna åtgärd, vilket de grekiska myndigheterna inte ifrågasatt.

| (73) | Kommissionen instämmer inte i de grekiska myndigheternas argument att villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier är uppfyllda. Kommissionen har fastställt att Larco var ett företag i svårigheter 2008. Dessutom kan en årlig garantipremie på 1 % inte anses återspegla risken för fallissemang för garanterade lån, med tanke på Larcos betydande finansiella svårigheter, framför allt företagets höga skulder i förhållande till eget kapital. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen instämmer inte i de grekiska myndigheternas argument att villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier är uppfyllda. Kommissionen har fastställt att Larco var ett företag i svårigheter 2008. Dessutom kan en årlig garantipremie på 1 % inte anses återspegla risken för fallissemang för garanterade lån, med tanke på Larcos betydande finansiella svårigheter, framför allt företagets höga skulder i förhållande till eget kapital.

| (74) | Kommissionen anser att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den statliga garantin från 2008 innebar en selektiv fördel för stödmottagaren. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen anser att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den statliga garantin från 2008 innebar en selektiv fördel för stödmottagaren.

| (75) | Larco är verksamt inom en sektor där produkterna handlas mellan medlemsstaterna och företaget exporterar den största delen av sin produktion till andra medlemsstater. Det finns dessutom nickelgruvor, smältning och raffinering i sex medlemsstater förutom Grekland, nämligen i Österrike, Finland, Frankrike (Nya Kaledonien), Spanien, Sverige och Förenade kungariket (23). Handel med nickel sker i nästan alla medlemsstater (24). |
| --- | --- |

(75)

Larco är verksamt inom en sektor där produkterna handlas mellan medlemsstaterna och företaget exporterar den största delen av sin produktion till andra medlemsstater. Det finns dessutom nickelgruvor, smältning och raffinering i sex medlemsstater förutom Grekland, nämligen i Österrike, Finland, Frankrike (Nya Kaledonien), Spanien, Sverige och Förenade kungariket (23). Handel med nickel sker i nästan alla medlemsstater (24).

| (76) | Åtgärderna i fråga gör att Larco kan fortsätta sin verksamhet och, till skillnad från andra konkurrenter med finansiella svårigheter, inte behöver ta följderna av det som normalt blir fallet vid dåliga ekonomiska resultat. Detta snedvrider konkurrensen eftersom andra företag som är verksamma på samma marknader måste verka utan ett sådant statligt stöd. |
| --- | --- |

(76)

Åtgärderna i fråga gör att Larco kan fortsätta sin verksamhet och, till skillnad från andra konkurrenter med finansiella svårigheter, inte behöver ta följderna av det som normalt blir fallet vid dåliga ekonomiska resultat. Detta snedvrider konkurrensen eftersom andra företag som är verksamma på samma marknader måste verka utan ett sådant statligt stöd.

| (77) | Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 2 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen anser att stödet är lika med beloppet av det garanterade lånet, eftersom det är tvivelaktigt att Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter, skulle ha fått någon finansiering på marknaden oberoende av villkoren. Med andra ord anser kommissionen att Larco fått en fördel motsvarande beloppet av det garanterade lånet, eftersom det utan den statliga garantin inte skulle ha kunnat erhålla motsvarande finansiering från marknaden. |
| --- | --- |

(77)

Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 2 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen anser att stödet är lika med beloppet av det garanterade lånet, eftersom det är tvivelaktigt att Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter, skulle ha fått någon finansiering på marknaden oberoende av villkoren. Med andra ord anser kommissionen att Larco fått en fördel motsvarande beloppet av det garanterade lånet, eftersom det utan den statliga garantin inte skulle ha kunnat erhålla motsvarande finansiering från marknaden.

| (78) | Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts.

4.2.3   Åtgärd 3: 2009 års kapitalökning

| (79) | Statens deltagande 2009 i ökningen av Larcos aktiekapital omfattar statliga medel och kan tillskrivas staten. Detta kriterium är således uppfyllt, vilket de grekiska myndigheterna inte har bestritt. |
| --- | --- |

(79)

Statens deltagande 2009 i ökningen av Larcos aktiekapital omfattar statliga medel och kan tillskrivas staten. Detta kriterium är således uppfyllt, vilket de grekiska myndigheterna inte har bestritt.

| (80) | Kommissionen har inte fått några övertygande bevis från de grekiska myndigheterna som skulle motivera deras argument att staten agerade som en rationell privat investerare. Protokollet från aktieägarmötet som bifogades som bevis tyder på att ingen omstruktureringsplan lämnats till aktieägarna före kapitalökningen trots att Larco var ett företag i svårigheter. Dessutom räckte det slutliga belopp som kapitalökningen uppgick till inte till för att täcka Larcos egna negativa kapital och kan följaktligen inte betraktas som en åtgärd som skyddar företagets värde och stödjer dess omstrukturering. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen har inte fått några övertygande bevis från de grekiska myndigheterna som skulle motivera deras argument att staten agerade som en rationell privat investerare. Protokollet från aktieägarmötet som bifogades som bevis tyder på att ingen omstruktureringsplan lämnats till aktieägarna före kapitalökningen trots att Larco var ett företag i svårigheter. Dessutom räckte det slutliga belopp som kapitalökningen uppgick till inte till för att täcka Larcos egna negativa kapital och kan följaktligen inte betraktas som en åtgärd som skyddar företagets värde och stödjer dess omstrukturering.

| (81) | I fråga om deltagandet från NBG vill kommissionen fästa uppmärksamheten på tribunalens förtydligande ”att den omständighet att investeringar gjorts parallellt kan således inte i sig vara tillräcklig – inte ens då även privata betydande investeringar gjorts – för att komma fram till slutsatsen att det inte är fråga om något stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG, utan att därvid beakta övriga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter” (25). |
| --- | --- |

(81)

I fråga om deltagandet från NBG vill kommissionen fästa uppmärksamheten på tribunalens förtydligande ”att den omständighet att investeringar gjorts parallellt kan således inte i sig vara tillräcklig – inte ens då även privata betydande investeringar gjorts – för att komma fram till slutsatsen att det inte är fråga om något stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG, utan att därvid beakta övriga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter” (25).

| (82) | NBG:s delvisa deltagande kan inte användas som bevis på parallellagerande mellan statliga och privata aktieägare eftersom NBG var exponerat mot Larco inte bara som aktieägare, utan även som kreditgivare. NBG:s beslut att delvis delta i kapitalökningen var alltså ett sätt att inte bara skydda sina investeringar, utan även dess ställning som kreditgivare. |
| --- | --- |

(82)

NBG:s delvisa deltagande kan inte användas som bevis på parallellagerande mellan statliga och privata aktieägare eftersom NBG var exponerat mot Larco inte bara som aktieägare, utan även som kreditgivare. NBG:s beslut att delvis delta i kapitalökningen var alltså ett sätt att inte bara skydda sina investeringar, utan även dess ställning som kreditgivare.

| (83) | Dessutom hade staten redan lämnat 2008 års statliga garanti till Larco. I enlighet med relevant rättspraxis kan statens deltagande i kapitalökningen 2009 inte ses isolerat, utan måste granskas mot bakgrund av andra stödåtgärder (26). |
| --- | --- |

(83)

Dessutom hade staten redan lämnat 2008 års statliga garanti till Larco. I enlighet med relevant rättspraxis kan statens deltagande i kapitalökningen 2009 inte ses isolerat, utan måste granskas mot bakgrund av andra stödåtgärder (26).

| (84) | Protokollet från aktieägarmöten stöder inte heller de grekiska myndigheternas argument att PPC hade för avsikt att staten skulle få en stor aktieägarmajoritet. I stället förklarade PPC att man inte tänker delta i ökningen av aktiekapitalet. |
| --- | --- |

(84)

Protokollet från aktieägarmöten stöder inte heller de grekiska myndigheternas argument att PPC hade för avsikt att staten skulle få en stor aktieägarmajoritet. I stället förklarade PPC att man inte tänker delta i ökningen av aktiekapitalet.

| (85) | Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha deltagit i ökningen av Larcos aktiekapital på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att statens deltagande i kapitalökningen 2009 innebar en selektiv fördel för mottagaren. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha deltagit i ökningen av Larcos aktiekapital på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att statens deltagande i kapitalökningen 2009 innebar en selektiv fördel för mottagaren.

| (86) | Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.

| (87) | Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 3 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Eftersom det inte har ifrågasatts att staten utövade sina fullständiga rättigheter till ökning av aktiekapitalet, uppgår värdet av åtgärd 3 till 44 999 999,40 euro. |
| --- | --- |

(87)

Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 3 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Eftersom det inte har ifrågasatts att staten utövade sina fullständiga rättigheter till ökning av aktiekapitalet, uppgår värdet av åtgärd 3 till 44 999 999,40 euro.

| (88) | Vad gäller beviljandedatum framgår det av protokollet från aktieägarmötet den 14 maj 2009 att den grekiska staten bidrog med 15 000 000 euro till kapitalökningen den 15 april 2009 (27) med målet att statens totala bidrag till ökningen av aktiekapitalet skulle uppgå till 44 999 999,40 euro. Kommissionen har ingen information om vilken dag det återstående statliga bidraget till företagets ökning av aktiekapitalet beviljades. |
| --- | --- |

(88)

Vad gäller beviljandedatum framgår det av protokollet från aktieägarmötet den 14 maj 2009 att den grekiska staten bidrog med 15 000 000 euro till kapitalökningen den 15 april 2009 (27) med målet att statens totala bidrag till ökningen av aktiekapitalet skulle uppgå till 44 999 999,40 euro. Kommissionen har ingen information om vilken dag det återstående statliga bidraget till företagets ökning av aktiekapitalet beviljades.

4.2.4   Åtgärd 4: Den statliga garantin från 2010

| (89) | Av samma skäl som för åtgärd 2 är kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, uppfyllt för åtgärd 4, vilket de grekiska myndigheterna inte ifrågasatt. |
| --- | --- |

(89)

Av samma skäl som för åtgärd 2 är kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, uppfyllt för åtgärd 4, vilket de grekiska myndigheterna inte ifrågasatt.

| (90) | Kommissionen erkänner att det kan vara gängse affärspraxis för aktieägare att tillhandahålla garantier i omständigheter som liknar detta fall. Men eftersom NBG även var aktieägare i Larco anser kommissionen att det skulle vara normalt för aktieägare att proportionellt dela risken till följd av garantin i fråga. Istället tog staten i praktiken på sig hela risken genom att lämna en garanti för en skuld, medan Larco var i svårigheter och redan hade stigande skulder. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen erkänner att det kan vara gängse affärspraxis för aktieägare att tillhandahålla garantier i omständigheter som liknar detta fall. Men eftersom NBG även var aktieägare i Larco anser kommissionen att det skulle vara normalt för aktieägare att proportionellt dela risken till följd av garantin i fråga. Istället tog staten i praktiken på sig hela risken genom att lämna en garanti för en skuld, medan Larco var i svårigheter och redan hade stigande skulder.

| (91) | I likhet med åtgärd 2 är inte heller villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier uppfyllda för denna åtgärd, eftersom en premie på 2 % inte kan anses återspegla risken för fallissemang för Larco. |
| --- | --- |

(91)

I likhet med åtgärd 2 är inte heller villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier uppfyllda för denna åtgärd, eftersom en premie på 2 % inte kan anses återspegla risken för fallissemang för Larco.

| (92) | Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel för stödmottagaren. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel för stödmottagaren.

| (93) | Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(93)

Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.

| (94) | Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen anser att stödbeloppet är lika med det garanterade beloppet, eftersom det står klart att, oavsett villkor, ingen försiktig marknadsaktör skulle ha kunnat garantera det beloppet för Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter. Med andra ord anser kommissionen att Larco fått en fördel motsvarande det garanterade beloppet, eftersom det utan den statliga garantin inte skulle ha kunnat erhålla någon garanti från marknaden. |
| --- | --- |

(94)

Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen anser att stödbeloppet är lika med det garanterade beloppet, eftersom det står klart att, oavsett villkor, ingen försiktig marknadsaktör skulle ha kunnat garantera det beloppet för Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter. Med andra ord anser kommissionen att Larco fått en fördel motsvarande det garanterade beloppet, eftersom det utan den statliga garantin inte skulle ha kunnat erhålla någon garanti från marknaden.

| (95) | Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts.

4.2.5   Åtgärd 5: Garantibrev i stället för förskottsbetalning av ytterligare skatt under 2010

| (96) | Kommissionen noterar klargörandena från de grekiska myndigheterna beträffande den faktiska bakgrunden till åtgärd 5. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen noterar klargörandena från de grekiska myndigheterna beträffande den faktiska bakgrunden till åtgärd 5.

| (97) | Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna håller kommissionen med om att Larcos rätt att ersätta förskottsbetalningen av den ytterligare skatten med garantibrev beviljades av domstolen på grundval av objektiva kriterier som skulle ha tillämpats på ett företag i en liknande situation. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärd 5 inte innebar en selektiv fördel för Larco. |
| --- | --- |

(97)

Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna håller kommissionen med om att Larcos rätt att ersätta förskottsbetalningen av den ytterligare skatten med garantibrev beviljades av domstolen på grundval av objektiva kriterier som skulle ha tillämpats på ett företag i en liknande situation. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärd 5 inte innebar en selektiv fördel för Larco.

4.2.6   Åtgärd 6: De statliga garantierna från 2011

| (98) | Kommissionen noterar klargörandena från de grekiska myndigheterna beträffande den faktiska bakgrunden till åtgärd 6. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen noterar klargörandena från de grekiska myndigheterna beträffande den faktiska bakgrunden till åtgärd 6.

| (99) | Kommissionen delar inte de grekiska myndigheternas uppfattning att åtgärd 6 inte omfattar statliga medel. För det första, vilket förklaras med avseende på åtgärd 2, innebar statliga garantier att statliga medel riskerades, eftersom ett anspråk betalas genom den statliga budgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning i form av en marknadsmässig premie innefattar vidare en förlust av statliga medel. Dessutom strider argumentet om den utestående skulden på 60 miljoner euro i momsbelopp mot kommentarerna med avseende på åtgärd 5, där de grekiska myndigheterna hävdade att de rättsligt och avsiktligt inte återbetalade momsbelopp, för att kompensera upphävandet av förskottsbetalningen av den ytterligare skatten. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen delar inte de grekiska myndigheternas uppfattning att åtgärd 6 inte omfattar statliga medel. För det första, vilket förklaras med avseende på åtgärd 2, innebar statliga garantier att statliga medel riskerades, eftersom ett anspråk betalas genom den statliga budgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning i form av en marknadsmässig premie innefattar vidare en förlust av statliga medel. Dessutom strider argumentet om den utestående skulden på 60 miljoner euro i momsbelopp mot kommentarerna med avseende på åtgärd 5, där de grekiska myndigheterna hävdade att de rättsligt och avsiktligt inte återbetalade momsbelopp, för att kompensera upphävandet av förskottsbetalningen av den ytterligare skatten.

| (100) | Kommissionen anser därför att kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, är uppfyllt för denna åtgärd. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen anser därför att kriteriet för statliga medel, och om de kan tillskrivas staten, är uppfyllt för denna åtgärd.

| (101) | I likhet med åtgärderna 2 och 4 är villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier inte uppfyllda för den här åtgärden heller. |
| --- | --- |

(101)

I likhet med åtgärderna 2 och 4 är villkoren i avsnitt 3.2 i tillkännagivandet om garantier inte uppfyllda för den här åtgärden heller.

| (102) | Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel för stödmottagaren. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser följaktligen att en försiktig kreditgivare i en marknadsekonomi inte skulle ha gett Larco en garanti på dessa villkor. Eftersom åtgärden beviljades selektivt till Larco drar kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel för stödmottagaren.

| (103) | Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(103)

Av de skäl som anges i skälen 75 och 76 kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.

| (104) | Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 6 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I likhet med åtgärd 2 anser kommissionen att stödet är lika med beloppet av de garanterade lånen, eftersom det är tvivelaktigt att Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter, skulle ha fått någon finansiering på marknaden oberoende av villkoren. |
| --- | --- |

(104)

Följaktligen dras slutsatsen att åtgärd 6 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I likhet med åtgärd 2 anser kommissionen att stödet är lika med beloppet av de garanterade lånen, eftersom det är tvivelaktigt att Larco, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter, skulle ha fått någon finansiering på marknaden oberoende av villkoren.

| (105) | Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen har inga uppgifter om att garantin har utlösts.

4.2.7   Slutsats om förekomst av statligt stöd

| (106) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 1 och 5 inte utgör statligt stöd, medan åtgärderna 2, 3, 4 och 6 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(106)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 1 och 5 inte utgör statligt stöd, medan åtgärderna 2, 3, 4 och 6 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (107) | Det statliga stödet i form av åtgärd 2 uppgår till 30 000 000 euro, och beviljades den 22 december 2008. Det statliga stödet i form av åtgärd 3 uppgår till 44 999 999,40 euro, men de grekiska myndigheterna måste klargöra vilken dag det beviljades. Det statliga stödet i form av åtgärd 4 uppgår till 10 820 824,95 euro, och beviljades den 10 maj 2010 och det totala statliga stödet i form av åtgärd 6 uppgår till 50 000 000 euro (30 000 000 euro + 30 000 000 euro) och beviljades den 30 december 2011. |
| --- | --- |

(107)

Det statliga stödet i form av åtgärd 2 uppgår till 30 000 000 euro, och beviljades den 22 december 2008. Det statliga stödet i form av åtgärd 3 uppgår till 44 999 999,40 euro, men de grekiska myndigheterna måste klargöra vilken dag det beviljades. Det statliga stödet i form av åtgärd 4 uppgår till 10 820 824,95 euro, och beviljades den 10 maj 2010 och det totala statliga stödet i form av åtgärd 6 uppgår till 50 000 000 euro (30 000 000 euro + 30 000 000 euro) och beviljades den 30 december 2011.

4.3   Olagligt stöd

| (108) | Åtgärderna 2, 3, 4 och 6 utgör statligt stöd och beviljades i strid med skyldigheterna om anmälan och väntetid som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. Således utgör dessa åtgärder olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(108)

Åtgärderna 2, 3, 4 och 6 utgör statligt stöd och beviljades i strid med skyldigheterna om anmälan och väntetid som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. Således utgör dessa åtgärder olagligt statligt stöd.

4.4   Stödets förenlighet

| (109) | I den mån vissa åtgärder utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget är det nödvändigt att ta ställning till om de är förenliga med hänsyn till de undantag som fastställs i punkterna 2 och 3 i den artikeln. |
| --- | --- |

(109)

I den mån vissa åtgärder utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget är det nödvändigt att ta ställning till om de är förenliga med hänsyn till de undantag som fastställs i punkterna 2 och 3 i den artikeln.

| (110) | Enligt domstolens rättspraxis är det upp till medlemsstaterna att anföra eventuella skäl till varför ett stöd är förenligt med den inre marknaden, och styrka att så är fallet (28). |
| --- | --- |

(110)

Enligt domstolens rättspraxis är det upp till medlemsstaterna att anföra eventuella skäl till varför ett stöd är förenligt med den inre marknaden, och styrka att så är fallet (28).

4.4.1   Huruvida åtgärderna 2, 4 och 6 är förenliga med den inre marknaden

| (111) | I fråga om åtgärderna 2 och 4 åberopade de grekiska myndigheterna inte eventuella skäl för förenlighet, eftersom de hävdade att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(111)

I fråga om åtgärderna 2 och 4 åberopade de grekiska myndigheterna inte eventuella skäl för förenlighet, eftersom de hävdade att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd.

| (112) | Med tanke på att åtgärderna utgör statligt stöd borde de granskas med avseende på deras förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och särskilt enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, eftersom Larco har varit ett företag i svårigheter åtminstone sedan 2008. Enligt punkt 20 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering sägs ”att ett företag i svårigheter kan inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Därför anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls”. |
| --- | --- |

(112)

Med tanke på att åtgärderna utgör statligt stöd borde de granskas med avseende på deras förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och särskilt enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, eftersom Larco har varit ett företag i svårigheter åtminstone sedan 2008. Enligt punkt 20 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering sägs ”att ett företag i svårigheter kan inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Därför anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls”.

| (113) | De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (avsnitt 3.1) är dock inte uppfyllda i detta fall. Garantierna hade inte avslutats efter sex månader och de grekiska myndigheterna hade inte anmält en omstruktureringsplan som kunde återställa företagets lönsamhet, och samtidigt hade inga kompenserande åtgärder genomförts för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren. Myndigheterna lämnade inte in någon likvidationsplan. |
| --- | --- |

(113)

De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (avsnitt 3.1) är dock inte uppfyllda i detta fall. Garantierna hade inte avslutats efter sex månader och de grekiska myndigheterna hade inte anmält en omstruktureringsplan som kunde återställa företagets lönsamhet, och samtidigt hade inga kompenserande åtgärder genomförts för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren. Myndigheterna lämnade inte in någon likvidationsplan.

| (114) | När det gäller åtgärd 6 har de grekiska myndigheterna hävdat att det är förenligt med den tillfälliga ramen och den tillfälliga garantin och att det under alla omständigheter kunde betraktas som ett undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller åtgärd 6 har de grekiska myndigheterna hävdat att det är förenligt med den tillfälliga ramen och den tillfälliga garantin och att det under alla omständigheter kunde betraktas som ett undsättningsstöd.

| (115) | Kommissionen instämmer inte i de grekiska myndigheternas argument. Den anser att villkoren i den tillfälliga ramen och den tillfälliga garantistödordningen inte var uppfyllda, eftersom Larco var ett företag i svårigheter. Det totala beloppet för de båda garantierna överskred Larcos årliga lönekostnader, garantin överskred 90 % av lånet och 1 % per år kunde inte anses vara en marknadsmässig premie, som återspeglar risken för att det garanterade beloppet inte återbetalas. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen instämmer inte i de grekiska myndigheternas argument. Den anser att villkoren i den tillfälliga ramen och den tillfälliga garantistödordningen inte var uppfyllda, eftersom Larco var ett företag i svårigheter. Det totala beloppet för de båda garantierna överskred Larcos årliga lönekostnader, garantin överskred 90 % av lånet och 1 % per år kunde inte anses vara en marknadsmässig premie, som återspeglar risken för att det garanterade beloppet inte återbetalas.

| (116) | När det gäller argumentet att åtgärden utgjorde undsättningsstöd, nämnde myndigheterna aldrig, trots att kommissionen har fört diskussioner med de grekiska myndigheterna om Larco sedan 2011, att 2011 års garantier bör betraktas som undsättningsstöd och de har heller inte lämnat någon anmälan om detta. I sitt svar av den 16 mars 2012 på de skriftliga frågorna angav de grekiska myndigheterna uttryckligen att företaget under de senaste tio åren inte hade beviljats undsättnings- och/eller omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(116)

När det gäller argumentet att åtgärden utgjorde undsättningsstöd, nämnde myndigheterna aldrig, trots att kommissionen har fört diskussioner med de grekiska myndigheterna om Larco sedan 2011, att 2011 års garantier bör betraktas som undsättningsstöd och de har heller inte lämnat någon anmälan om detta. I sitt svar av den 16 mars 2012 på de skriftliga frågorna angav de grekiska myndigheterna uttryckligen att företaget under de senaste tio åren inte hade beviljats undsättnings- och/eller omstruktureringsstöd.

| (117) | De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är i vilket fall som helst inte uppfyllda i detta fall heller. Garantierna från 2011 hade inte avslutats efter sex månader och de grekiska myndigheterna hade inte anmält någon omstruktureringsplan eller likvidationsplan. Den affärsplan som motiverar behovet av 30 miljoner euro för investeringar kan inte utgöra grunden för en jämförbar omstruktureringsplan i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Skälet är att planen inte syftade till att återställa företagets lönsamhet, och det fanns inga planerade eller genomförda kompenserande åtgärder för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren. Myndigheterna hade inte heller lämnat in någon likvidationsplan. |
| --- | --- |

(117)

De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är i vilket fall som helst inte uppfyllda i detta fall heller. Garantierna från 2011 hade inte avslutats efter sex månader och de grekiska myndigheterna hade inte anmält någon omstruktureringsplan eller likvidationsplan. Den affärsplan som motiverar behovet av 30 miljoner euro för investeringar kan inte utgöra grunden för en jämförbar omstruktureringsplan i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Skälet är att planen inte syftade till att återställa företagets lönsamhet, och det fanns inga planerade eller genomförda kompenserande åtgärder för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren. Myndigheterna hade inte heller lämnat in någon likvidationsplan.

| (118) | Kommissionen har inte identifierat några andra möjliga grunder för att åtgärderna 2, 4 och 6 skulle vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen har inte identifierat några andra möjliga grunder för att åtgärderna 2, 4 och 6 skulle vara förenliga med den inre marknaden.

| (119) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 2, 4 och 6 är oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 2, 4 och 6 är oförenliga med den inre marknaden.

4.4.2   Huruvida åtgärd 3 är förenlig med den inre marknaden

| (120) | De grekiska myndigheterna har inte kunnat hitta några skäl till att åtgärd 3 är förenlig med den inre marknaden, eftersom de hävdade att åtgärden inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(120)

De grekiska myndigheterna har inte kunnat hitta några skäl till att åtgärd 3 är förenlig med den inre marknaden, eftersom de hävdade att åtgärden inte utgjorde statligt stöd.

| (121) | Eftersom åtgärden utgör statligt stöd bör det också göras en bedömning av om den är förenlig med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, av de anledningar som anges i skäl 112. De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är dock inte uppfyllda i detta fall. De grekiska myndigheterna anmälde aldrig någon omstruktureringsplan som kunde återställa företagets lönsamhet, och inga kompenserande åtgärder hade genomförts för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren. |
| --- | --- |

(121)

Eftersom åtgärden utgör statligt stöd bör det också göras en bedömning av om den är förenlig med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, av de anledningar som anges i skäl 112. De relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är dock inte uppfyllda i detta fall. De grekiska myndigheterna anmälde aldrig någon omstruktureringsplan som kunde återställa företagets lönsamhet, och inga kompenserande åtgärder hade genomförts för att motverka snedvridning av konkurrensen. Slutligen saknas belägg för att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt genom ett betydande eget bidrag från stödmottagaren.

| (122) | Kommissionen har inte identifierat några andra möjliga grunder för att denna åtgärd skulle vara förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen har inte identifierat några andra möjliga grunder för att denna åtgärd skulle vara förenlig med den inre marknaden.

| (123) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärd 3 är oförenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(123)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärd 3 är oförenlig med den inre marknaden.

4.5   Återkrav

| (124) | Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt fördraget och domstolens fasta rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (29). Enligt domstolens fasta rättspraxis syftar dessutom den skyldighet som ålagts en medlemsstat att upphäva ett stöd som kommissionen anser vara oförenligt med den inre marknaden till att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (30). Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och denne förlorar alltså den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (31). |
| --- | --- |

(124)

Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt fördraget och domstolens fasta rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (29). Enligt domstolens fasta rättspraxis syftar dessutom den skyldighet som ålagts en medlemsstat att upphäva ett stöd som kommissionen anser vara oförenligt med den inre marknaden till att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (30). Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och denne förlorar alltså den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (31).

| (125) | I enlighet med denna rättspraxis föreskrivs i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (32) att kommissionen, vid negativa beslut i fall av olagligt stöd, ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. |
| --- | --- |

(125)

I enlighet med denna rättspraxis föreskrivs i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (32) att kommissionen, vid negativa beslut i fall av olagligt stöd, ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren.

| (126) | Med tanke på att ingen av de ifrågavarande åtgärderna anmäldes till kommissionen, vilket strider mot artikel 108 i fördraget är de följaktligen olagligt och oförenligt stöd som måste återbetalas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan de beviljades. Återkravet bör omfatta tiden mellan när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, fram till det faktiska återkravet, och det stöd som ska återkrävas ska löpa med ränta fram till den dag då stödet faktiskt har återbetalats. |
| --- | --- |

(126)

Med tanke på att ingen av de ifrågavarande åtgärderna anmäldes till kommissionen, vilket strider mot artikel 108 i fördraget är de följaktligen olagligt och oförenligt stöd som måste återbetalas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan de beviljades. Återkravet bör omfatta tiden mellan när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, fram till det faktiska återkravet, och det stöd som ska återkrävas ska löpa med ränta fram till den dag då stödet faktiskt har återbetalats.

5.   SLUTSATS

| (127) | Åtgärderna 1 och 5 kan inte anses utgöra ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(127)

Åtgärderna 1 och 5 kan inte anses utgöra ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (128) | Grekland har olagligen genomfört åtgärderna 2, 3, 4 och 6 vilket är en överträdelse av artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(128)

Grekland har olagligen genomfört åtgärderna 2, 3, 4 och 6 vilket är en överträdelse av artikel 108.3 i fördraget.

| (129) | Framför allt utgjorde åtgärderna 2, 4 och 6 (de statliga garantierna från 2008, 2010 och 2011) till förmån för Larco statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och var oförenliga med den inre marknaden, eftersom de relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering inte var uppfyllda och inga andra grunder för förenlighet har identifierats. |
| --- | --- |

(129)

Framför allt utgjorde åtgärderna 2, 4 och 6 (de statliga garantierna från 2008, 2010 och 2011) till förmån för Larco statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och var oförenliga med den inre marknaden, eftersom de relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering inte var uppfyllda och inga andra grunder för förenlighet har identifierats.

| (130) | Åtgärd 3 (statens deltagande i 2009 års kapitalökning för Larco) var också statligt stöd och oförenligt med fördraget, eftersom de relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering inte var uppfyllda och ingen annan grund för förenlighet identifierades. |
| --- | --- |

(130)

Åtgärd 3 (statens deltagande i 2009 års kapitalökning för Larco) var också statligt stöd och oförenligt med fördraget, eftersom de relevanta villkoren i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering inte var uppfyllda och ingen annan grund för förenlighet identifierades.

| (131) | Kommissionen noterar att Grekland har samtyckt till att detta beslut antas på engelska. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen noterar att Grekland har samtyckt till att detta beslut antas på engelska.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avsaknaden av betalning av skulder till finansministeriet och garantibrev i stället för förskottsbetalning av ytterligare skatt 2010, som Grekland har genomfört till förmån för Larco, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Artikel 2

Det statliga stöd på 135 820 824,35 euro i form av statliga garantier till Larco General Mining & Metallurgical Company SA under 2008, 2010 och 2011 och statens bidrag till företagets kapitalökning under 2009, som Grekland olagligen har beviljat i strid mot artikel 108.3 i fördraget, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 3

1.   Grekland ska från mottagaren återkräva det oförenliga stöd som anges i artikel 2.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (33), i dess ändrade lydelse.

4.   När det gäller åtgärd 3 ska Grekland tillhandahålla exakt datum när landet lämnade sitt bidrag till 2009 års ökning av aktiekapitalet.

5.   Grekland ska inställa alla utestående betalningar av det stöd som avses i artikel 2 från och med dagen för antagandet av detta beslut.

Artikel 4

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Grekland ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 5

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Grekland lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Grekland ska informera kommissionen om hur de nationella åtgärderna för att verkställa detta beslut fortskrider, intill dess det stöd som avses i artikel 2 är helt återbetalt. Grekland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Grekland ska också lämna detaljerad information om de stödbelopp och motsvarande ränta som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2014

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 136, 15.5.2013, s. 27.

1

(2)  Se Second Economic Adjustment Programme for Greece – First Review December 2012, http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf.

2

Second Economic Adjustment Programme for Greece – First Review December 2012

(3)  HRADF är ett publikt aktiebolag som grundades den 1 juli 2011 för att hantera privatiseringsprocessen.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

5

(6)  Under 2004 var den 10,3 miljoner euro och har ökat stadigt och nådde 13,5 miljoner euro under 2011.

6

(7)  PPC: 39 miljoner euro 2004 och noll euro 2011. Gamla Larco: 48,3 miljoner euro 2007 och 43,8 miljoner euro 2011.

7

(8)  Anmärkning 24: Andelar i företag i anknutna företag

8

(9)  De grekiska myndigheterna förtydligade senare att den aktuella åtgärden avser en ytterligare skatt, snarare än skattetillägg. Följaktligen ska åtgärd 5 tolkas som hänvisning till en ytterligare skatt och inte ett skattetillägg, vilket felaktigt anges i beslutet av den 6 mars 2013.

9

(10)  Grekiska lagen om inkomstbeskattning (Greek Income Taxation Code law) 2238/1994 (Officiella tidningen FEK A/151/16.9.94), artikel 74.9.

10

(11)  Meddelande från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

11

(12)  Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008, s. 10).

12

(13)  Enligt Gamla Larco motsvarar detta den upplupna ränta enligt principen i 1998 års avtal.

13

(14)  Artiklarna 200–205 i den administrativa förfarandekoden.

14

(15)  Meddelande från kommissionen – Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (EUT C 83, 7.4.2009, s. 1).

15

(16)  N 308/09, antagen den 30 juni 2009.

16

(17)  Uppgifter från HRADF.

17

(18)  Förenade målen T-102/07, Freistaat Sachsen mot kommissionen, och T-120/07, MB Immobilien och MB System mot kommissionen, [2010] REG II- 585, punkt 106.

18

(19)  Kommissionens beslut i ärende C 38/07, Arbel Fauvet Rail (EUT L 238, 5.9.2008, s. 27), kommissionens beslut i ärende C 27/10, United Textiles (EUT L 279, 12.10.2012, s. 30).

19

(20)  Enligt artikel 47 i den grekiska lagen 2190/1920 måste delägarna, om det egna kapitalet i ett företag sjunker till mindre än 50 % av aktiekapitalet, inom sex månader från slutet av det relevanta räkenskapsåret besluta om företaget ska likvideras eller vidta andra åtgärder.

20

(21)  Se exempelvis mål C-305/89, Italien mot kommissionen (Alfa Romeo) (REG 1991, s. I-1603), punkterna 18 och 19. Mål T-16/96, Cityflyer Express mot kommissionen, REG 1998, s. II-757, punkt 51. De förenade målen T-129/95, T-2/96 och T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke och Lech-Stahlwerke mot kommissionen, REG 1999, s. II-17, punkt 104. De förenade målen T-268/08 och T-281/08 och T-97/96, Land Burgenland och Österrike mot kommissionen, REG 2012, s. II-0000, punkt 48.

21

Land Burgenland och Österrike

(22)  Greklands Officiella tidning FEK Α-107.

22

(23)  Källa: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006–2010, http://www.bgs.ac.uk/; även Nickel Institute, http://www.nickelinstitute.org.

23

Källa:

(24)  Källa: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006–2010, http://www.bgs.ac.uk/;

24

Källa:

(25)  Mål T-565/08, Corsica Ferries mot kommissionen, dom av den 11 september 2012, punkt 122.

25

(26)  De förenade målen C 399/10 och C-401/10 P, Bouygues SA och Bouygues Télécom SA mot kommissionen, och mål T-11/95, BP Chemicals mot kommissionen, REG 1998, punkt 171.

26

(27)  Genom dokument Οικ2/27694/0025 från finansministeriet.

27

(28)  Mål C-364/90, Italien mot kommissionen, REG 1993, s. I-2097, punkt 20.

28

(29)  Se mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, REG 1973, s. 813, punkt 13.

29

(30)  Se de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, punkt 75.

30

(31)  Se mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkterna 64 och 65.

31

(32)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

32

(33)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

33

---

BILAGA

INFORMATION OM STÖDBELOPP SOM HAR TAGITS EMOT, SOM SKA ÅTERKRÄVAS OCH SOM REDAN HAR ÅTERKRÄVTS

| Stödmottagarens identitet – åtgärd | Totalt mottaget stöd | Stödbelopp totalt som ska återkrävas
  (kapital) | Redan återkrävt stödbelopp, totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapital | Ränta på återkrävt belopp |
| Larco – åtgärd 2 | 30 000 000 | 30 000 000 | 0 | 0 |
| Larco – åtgärd 3 | 44 999 999,40 | 44 999 999,40 | 0 | 0 |
| Larco – åtgärd 4 | 10 820 824,95 | 10 820 824,95 | 0 | 0 |
| Larco – åtgärd 6 | 50 000 000 | 50 000 000 | 0 | 0 |

Stödmottagarens identitet – åtgärd

Totalt mottaget stöd

Stödbelopp totalt som ska återkrävas

(kapital)

Redan återkrävt stödbelopp, totalt

Kapital

Ränta på återkrävt belopp

Larco – åtgärd 2

30 000 000

30 000 000

0

0

Larco – åtgärd 3

44 999 999,40

44 999 999,40

0

0

Larco – åtgärd 4

10 820 824,95

10 820 824,95

0

0

Larco – åtgärd 6

50 000 000

50 000 000

0

0

---

Rättelser

| 28.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 254/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 254/39

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 866/2014 av den 8 augusti 2014 om ändring av bilagorna III, V och VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 238 av den 9 augusti 2014
  )

Bilagan på sidan 5 ska ersättas med följande:

”BILAGA

Bilagorna III, V och VI till förordning (EG) nr 1223/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga III ska följande uppgifter 286 och 287 läggas till: | Ämnesidentifiering | Villkor | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referensnummer | Kemiskt namn/INN | Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar | CAS-nummer | EG-nummer | Produkttyp, kroppsdel | Maximal koncentration i bruksklar beredning | Övrigt | Anvisningar för användning och varningstext |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ’286 | C16-alkyltrimetylammoniumklorid | Cetrimonium chloride (1) | 112-02-7 | 203-928-6 | a) | Hårprodukter som sköljs av |

1.

I bilaga III ska följande uppgifter 286 och 287 läggas till:

Ämnesidentifiering

Villkor

Referensnummer

Kemiskt namn/INN

Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar

CAS-nummer

EG-nummer

Produkttyp, kroppsdel

Maximal koncentration i bruksklar beredning

Övrigt

Anvisningar för användning och varningstext

a

b

c

d

e

f

g

h

i

’286

C16-alkyltrimetylammoniumklorid

Cetrimonium chloride (1)

112-02-7

203-928-6

a)

Hårprodukter som sköljs av

| a) | 2,5 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid |
| --- | --- |

a)

2,5 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid

För andra syften än att förhindra tillväxt av mikroorganismer i produkten. Detta syfte måste framgå av presentationen av produkten.

C18-alkyltrimetylammoniumklorid

Steartrimonium chloride (1)

112-03-8

203-929-1

| b) | Hårprodukter som lämnas kvar |
| --- | --- |

b)

Hårprodukter som lämnas kvar

| b) | 1,0 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid |
| --- | --- |

b)

1,0 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid

| c) | Ansiktsprodukter som lämnas kvar |
| --- | --- |

c)

Ansiktsprodukter som lämnas kvar

| c) | 0,5 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid |
| --- | --- |

c)

0,5 % för de individuella koncentrationerna eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid

287

C22-alkyltrimetylammoniumklorid

Behentrimonium chloride (1)

17301-53-0

241-327-0

| a) | Hårprodukter som sköljs av |
| --- | --- |

a)

Hårprodukter som sköljs av

| a) | 5,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 beaktas. |
| --- | --- |

a)

5,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 beaktas.

För andra syften än att förhindra tillväxt av mikroorganismer i produkten. Detta syfte måste framgå av presentationen av produkten.

| b) | Hårprodukter som lämnas kvar |
| --- | --- |

b)

Hårprodukter som lämnas kvar

| b) | 3,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 ska beaktas. |
| --- | --- |

b)

3,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 ska beaktas.

| c) | Ansiktsprodukter som lämnas kvar |
| --- | --- |

c)

Ansiktsprodukter som lämnas kvar

| c) | 3,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 ska beaktas. |
| --- | --- |

c)

3,0 % för den individuella koncentrationen av behentrimoniumklorid eller summan av de individuella koncentrationerna av cetrimoniumklorid, steartrimoniumklorid och behentrimoniumklorid, samtidigt som den aktuella maximala koncentration för summan av cetrimoniumklorid och steartrimoniumklorid som anges i nr 286 ska beaktas.

| 2. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Post nr 44 ska ersättas med följande: | Ämnesidentifiering | Villkor | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referensnummer | Kemiskt namn/INN | Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar | CAS-nummer | EG-nummer | Produkttyp, kroppsdel | Maximal koncentration i bruksklar beredning | Övrigt | Anvisningar för användning och varningstext |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ’44 | Alkyl(C12-22)trimetylammoniumbromid och klorid | Behentrimonium chloride (2), | 17301-53-0, | 241-327-0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57-09-0, | 200-311-3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112-02-7, | 203-928-6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119-94-4, | 214-290-3, |
| laurtrimonium chloride, | 112-00-5, | 203-927-0, |
| steartrimonium bromide, | 1120-02-1, | 214-294-5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112-03-8 | 203-929-1 |

2.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Post nr 44 ska ersättas med följande:

Ämnesidentifiering

Villkor

Referensnummer

Kemiskt namn/INN

Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar

CAS-nummer

EG-nummer

Produkttyp, kroppsdel

Maximal koncentration i bruksklar beredning

Övrigt

Anvisningar för användning och varningstext

a

b

c

d

e

f

g

h

i

’44

Alkyl(C12-22)trimetylammoniumbromid och klorid

Behentrimonium chloride (2),

17301-53-0,

241-327-0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57-09-0,

200-311-3,

cetrimonium chloride (3),

112-02-7,

203-928-6,

laurtrimonium bromide,

1119-94-4,

214-290-3,

laurtrimonium chloride,

112-00-5,

203-927-0,

steartrimonium bromide,

1120-02-1,

214-294-5,

steartrimonium chloride (3)

112-03-8

203-929-1

| b) | Följande post ska läggas till som nr 59: | Ämnesidentifiering | Villkor | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referensnummer | Kemiskt namn/INN | Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar | CAS-nummer | EG-nummer | Produkttyp, kroppsdel | Maximal koncentration i bruksklar beredning | Övrigt | Anvisningar för användning och varningstext |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ’59 | 1,2,3-Propantrikarboxylsyra, 2-hydroxi-, monohydrat och 1,2,3-Propantrikarboxylsyra, 2-hydroxi-, silver(1+)salt, monohydrat | Citric acid (and) Silver citrate | — | 460-890-5 | | 0,2 %, motsvarande 0,0024 % silver | Får inte användas i munprodukter och ögonprodukter’ | |

b)

Följande post ska läggas till som nr 59:

Ämnesidentifiering

Villkor

Referensnummer

Kemiskt namn/INN

Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar

CAS-nummer

EG-nummer

Produkttyp, kroppsdel

Maximal koncentration i bruksklar beredning

Övrigt

Anvisningar för användning och varningstext

a

b

c

d

e

f

g

h

i

’59

1,2,3-Propantrikarboxylsyra, 2-hydroxi-, monohydrat och 1,2,3-Propantrikarboxylsyra, 2-hydroxi-, silver(1+)salt, monohydrat

Citric acid (and) Silver citrate

—

460-890-5

0,2 %, motsvarande 0,0024 % silver

Får inte användas i munprodukter och ögonprodukter’

| 3. | I bilaga VI ska en ny post läggas till som nr 29: | Ämnesidentifiering | Villkor | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referensnummer | Kemiskt namn/INN | Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar | CAS-nummer | EG-nummer | Produkttyp, kroppsdel | Maximal koncentration i bruksklar beredning | Övrigt | Anvisningar för användning och varningstext |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ’29 | 1,3,5-Triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenyl]-4-yl-, inklusive som nanomaterial | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274-51-8 | — | | 10 % | Får inte användas i sprayer.
  Endast nanomaterial som uppfyller följande villkor är tillåtna:






  — | Median primärpartikelstorlek > 80 nm. |

3.

I bilaga VI ska en ny post läggas till som nr 29:

Ämnesidentifiering

Villkor

Referensnummer

Kemiskt namn/INN

Beteckning enligt ordlistan över generiska namn på beståndsdelar

CAS-nummer

EG-nummer

Produkttyp, kroppsdel

Maximal koncentration i bruksklar beredning

Övrigt

Anvisningar för användning och varningstext

a

b

c

d

e

f

g

h

i

’29

1,3,5-Triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenyl]-4-yl-, inklusive som nanomaterial

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274-51-8

—

10 %

Får inte användas i sprayer.

Endast nanomaterial som uppfyller följande villkor är tillåtna:

—

Median primärpartikelstorlek > 80 nm.

| — | Renhetsgrad ≥ 98 % |
| --- | --- |

—

Renhetsgrad ≥ 98 %

| — | Utan beläggning.’” |
| --- | --- |

—

Utan beläggning.’”

---

(1)  Som konserveringsmedel, se nr 44 i bilaga V.’

1

(2)  För annan användning än som konserveringsmedel, se nr 287 i bilaga III.

2

(3)  För annan användning än som konserveringsmedel, se nr 286 i bilaga III.’

3

---