# Az Európai Unió L 234/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 234 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. augusztus 7. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 234

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. augusztus 7.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 855/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 4.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Robiola di Roccaverano [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság 856/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 4.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Lammefjordsgulerod [OFJ]) | 6 |
| | | A Bizottság 857/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 12 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 855/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 4.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Robiola di Roccaverano [OEM])

1

*

A Bizottság 856/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 4.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Lammefjordsgulerod [OFJ])

6

A Bizottság 857/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

12

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló, 2014. július 18-i 788/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 214., 2014.7.19. ) | 15 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló, 2014. július 18-i 788/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 214., 2014.7.19. )

( HL L 214., 2014.7.19. )

15

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 7.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/1

---

A BIZOTTSÁG 855/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 4.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Robiola di Roccaverano [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (2) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1236/96/EK bizottsági rendelettel (2) és a 217/2011/EU bizottsági rendelettel (3) módosított 1107/96/EK bizottsági rendelet (4) alapján bejegyzett „Robiola di Roccaverano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1236/96/EK bizottsági rendelettel (2) és a 217/2011/EU bizottsági rendelettel (3) módosított 1107/96/EK bizottsági rendelet (4) alapján bejegyzett „Robiola di Roccaverano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A kérelem a termékleírásnak az érleléshez használt helyiségek tekintetében történő módosítására irányul. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a termékleírásnak az érleléshez használt helyiségek tekintetében történő módosítására irányul.

| (3) | A Bizottság a szóban forgó módosítást megvizsgálta és indokoltnak találta. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a szóban forgó módosítást megvizsgálta és indokoltnak találta. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Robiola di Roccaverano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az egységes dokumentumnak a termékleírás főbb elemeit tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt szövege e rendelet II. mellékletében szerepel.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről,

elnök nevében,

Ferdinando NELLI FEROCI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 163., 1996.7.2., 19. o.

2

(3)  HL L 59., 2011.3.4., 19. o.

3

(4)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A Bizottság jóváhagyja a „Robiola di Roccaverano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás következő módosítását:

A termékleírásban az előállítás módszerére vonatkozóan szereplő következő mondat törlésre kerül: „A természetes érleléshez a friss terméket megfelelő, 15–20 fok közötti hőmérsékletű helyiségekben helyezik el, a formába helyezéstől számított legalább három napra”. A módosítás a gyártók igényeinek kíván eleget tenni, akik gyakran azonos helyiségben végzik a 20–24 fok közötti hőmérsékletet igénylő gyártást, valamint az első szárítást. Egyazon helyiségen belül rendkívül nehéz megoldani az eltérő hőmérsékletek fenntartását, ezért ez az előírás a kisebb sajtüzemeket hátrányos helyzetbe hozza. A módosításra irányuló kérelem hosszú évek tapasztalatain alapul, amelyek igazolják, hogy a törölni kívánt előírás nem befolyásolja a sajt jellemzőit.

---

II. MELLÉKLET

KONSZOLIDÁLT EGYSÉGES DOKUMENTUM

A Tanács 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (1)

„ROBIOLA DI ROCCAVERANO”

EK-szám: IT-PDO-0317-01185 – 2013.12.11.

OFJ ( ) OEM (X)

1.   Elnevezés

„Robiola di Roccaverano”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok.

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Robiola di Roccaverano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott terméket egész évben gyártják. A sajtot tejalvadékból állítják elő, frissen, majd érlelésnek vetik alá.

A „Robiola di Roccaverano” OEM henger alakú, lapja sík felületű, enyhén recés, oldala kissé domború. Átmérője 10 és 14 cm közötti, oldalának magassága 2,5–4 cm. A sajt tömege 250 és 400 gramm közötti. Ezek a paraméterek a minimális ideig érlelt termékre jellemzők.

A „Robiola di Roccaverano” sajt zsír-, fehérje- és hamutartalomra vonatkozó paraméterei a következők:

| | Zsír: a szárazanyagban legalább 40 %; |
| --- | --- |

Zsír: a szárazanyagban legalább 40 %;

| | Fehérjék: a szárazanyagban legalább 34 %; |
| --- | --- |

Fehérjék: a szárazanyagban legalább 34 %;

| | Hamu: a szárazanyagban legalább 3 %. |
| --- | --- |

Hamu: a szárazanyagban legalább 3 %.

A „Robiola di Roccaverano” sajt érzékszervi jellemzőit az érlelési foktól függően az alábbiak szerint különböztetjük meg:

| | az érlelés negyedik napjától a tizedik napjáig friss termék: kéreg: természetes módon fejlődő, alig észrevehető penész formájában jelenhet meg, vagy nincs; külső megjelenés: tejfehér vagy szalmasárga; sajttészta: tejfehér színű; szerkezet: krémes, lágy; íz és aroma: kellemes, ízes és/vagy enyhén savanykás. |
| --- | --- |

az érlelés negyedik napjától a tizedik napjáig friss termék: kéreg: természetes módon fejlődő, alig észrevehető penész formájában jelenhet meg, vagy nincs; külső megjelenés: tejfehér vagy szalmasárga; sajttészta: tejfehér színű; szerkezet: krémes, lágy; íz és aroma: kellemes, ízes és/vagy enyhén savanykás.

| | az érlelés tizenegyedik napjától: kéreg: természetes módon fejlődő penész borítja; külső megjelenés: krémszínű, szalmasárga vagy enyhén vöröses; sajttészta: tejfehér színű; szerkezet: lágy, az érlelés során kissé tömörebbé váló, a kéreg alatt ízes és krémes. |
| --- | --- |

az érlelés tizenegyedik napjától: kéreg: természetes módon fejlődő penész borítja; külső megjelenés: krémszínű, szalmasárga vagy enyhén vöröses; sajttészta: tejfehér színű; szerkezet: lágy, az érlelés során kissé tömörebbé váló, a kéreg alatt ízes és krémes.

A „Robiola di Roccaverano” sajtban az aromák és ízek az érlelés során erősödnek és karakteressé válnak.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A Robiola di Roccaverano előállításához kizárólag az előállítási területről származó, a Roccaverano és a Camosciata Alpina fajtákhoz, illetve ezek keresztezett változataihoz tartozó kecske teljes, nyers tejét, a Pecora delle Langhe fajtájú juh teljes, nyers tejét és a Piemontese és Bruna Alpina fajtákhoz, illetve ezek keresztezett változataihoz tartozó tehenek teljes, nyers tejét használják fel, az alábbi százalékos arányban: teljes, nyers kecsketej tisztán vagy változó arányban, de legalább 50 %-ban, legfeljebb 50 % teljes, nyers tehéntej és/vagy juhtej hozzáadásával. A tejet 24–48 óra alatt, egymást követő fejésekből nyerik.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A juhok és kecskék takarmányozása március 1. és november 30. között legeltetéssel, továbbá friss és/vagy tartósított zöldtakarmánnyal, szemes gabonával, gabonával, hüvelyes növényekkel, olajos magvakkal és ezek feldolgozott termékeivel történik. Az ellenőrző szerv által vezetett jegyzékbe be kell jegyezni a mezőket, legelőket és erdőket. A tehenek takarmányozása legeltetéssel, friss és/vagy tartósított zöldtakarmánnyal, szemes gabonával, hüvelyes növényekkel, olajos magvakból és ezek feldolgozott termékeivel történik.

Az összes állat takarmányának több mint 80 %-ban az előállítási területről kell származnia. Silózott kukorica és takarmány használata tilos. Az állatok takarmánya semmiképpen nem tartalmazhat géntechnológiával módosított szervezeteket. Nagyüzemi állattartásból származó tej használata nem megengedett.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Azon állatok tartását, amelyek tejét a „Robiola di Roccaverano” sajt előállítása során felhasználják, a meghatározott földrajzi területen kell végezni.

Ugyanez vonatkozik a tej előállítására, feldolgozására és érlelésére.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A csomagolást az előállítási területen kell végezni, mivel a sajttészta friss és lágy, továbbá a kéreg hiánya miatt a sajt dehidratálódhat, oxidálódhat, valamint fennáll a lipidek és más összetevők megváltozásának veszélye. Továbbá – mivel a sajtnak nincs kérge – a gyártás során nem lehet a sajtot eltávolíthatatlan módon megjelölni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Forgalomba hozatalakor a sajt csomagolására címkét kell ragasztani, amely lezárja a csomagolást, és tartalmazza az eredetmegjelölés stilizált „R” betűt ábrázoló logóját. A gesztenyebarna, nagy „R” betű grafikus ábrájában egy csipkepárkányos bástya látható, amelyet Roccaverano település közismert tornya ihletett; az „R” betű felső lyuka a Robiola di Roccaverano sajtot jelképezi, míg a betű szára alatt látható zöld és sárgászöld díszítés a mezőket és Langa dombjainak jellegzetes, kanyargós vonulatait idézi. Mindezt kör alakú, sötétzöld színű sáv veszi körül, amelyben fehér színnel, nagy betűkkel a „ROBIOLA DI ROCCAVERANO” felirat látható, alul középen pedig egy kis fehér színű, stilizált virág szerepel. A logó háttere fehér színű. Az eredetmegjelölés logója alatt található az előállító gazdaság azonosító kódja, valamint a címke sorozatszáma, amelynek háttere a tisztán kecsketejből gyártott Robiola di Roccaverano esetén okkersárga, a kevert tejből készült sajtoknál pedig fehér. A címkén kötelezően fel kell tüntetni a felhasznált különböző tejfajták százalékos arányát. Minden egyes sajt egészben, csomagolva és pecséttel ellátva kerül forgalomba.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület a következő települések közigazgatási területét foglalja magában: Asti megye: Bubbio, Cessole, Loazzolo, Mombaldone, Monastero Bormida, Olmo Gentile, Roccaverano, San Giorgio Scarampi, Serole és Vesime; Alessandria megye: Castelletto d'Erro, Denice, Malvicino, Merana, Montechiaro d'Acqui, Pareto, Ponti, Spigno Monferrato, továbbá Cartosio településnek az Erro patak bal partján elterülő része.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A talaj agyagos jellegű, márgás alapon, bizonyos térségekben a talajsüllyedési mozgásoknak köszönhetően a terület jellegzetesen üledékes, nagyon mély agyagos réteggel, magas víztartalommal és rendkívül magas termőképességgel. Az éghajlat jellegzetesen kontinentális, amelyre télen erős fagyok, bőséges havazás, gyakori, egymást követő fagyos és olvadásos időszakok jellemzők, míg nyáron, június végére, egy viharos átmenetet követően a hőmérséklet igen magas értékeket ér el. A légköri csapadék mennyisége alig változik: az évi átlagos csapadékmennyiség 300 mm, a tavaszi és nyári időszakban rendkívül kevés, ezért előfordulhatnak nagyon aszályos évek. Ezek a talaj- és éghajlati viszonyok a mezőkről és rétekről származó, jellegzetes takarmány előállítását eredményezték. A rétek vegyes állományúak, amelyeken többségben vannak a pázsitfűfélék (körülbelül 75 %) és a hüvelyesek (körülbelül 25 %), és ezekhez számos aromás és gyógynövény társul. A fő pázsitfűfélék a következők: a perje (Lolium spp.), a csomós ebír (Dactylis glomerata), a csenkesz (Festuca spp.), a Poa-fajok (Poa spp.) a borjúpázsit stb. A fő hüvelyesek a következők: a hegyi here (Trifolium montanum), a szarvaskerep (Lotus corniculatus), a cickafark fajok (Achillea spp.) stb. Az aromás és illatos növények között a borjúpázsiton kívül számos ernyős virágzatú növényt említhetünk meg, mint a vadmurok (Daucus carota carota), a mezei aszat (Cirsium arvense), az orvosi zsálya (Salvia officinalis), a levendula (Lavandula latifolia), számos kakukkfű faj (Thymus spp.), a kerti ruta (Ruta graveolens), a gyepűrózsa (Rosa canina canina) stb. Ezek a takarmánynövények, amelyekben a tápanyagok – a szénhidrátok, a fehérje és a vitamin – aránya természetes egyensúlyban van, jó minőségű táplálékot nyújtanak a juh és a kecske, valamint a szarvasmarha számára. A juhok és a kecskék az erdőkben is legelnek, ahol az állatok menedéket találnak a nyári hőség elől, és ezáltal a talajt is kímélik.

5.2.   A termék sajátosságai

A Robiola di Roccaverano kisméretű, lágy, kéreg nélküli sajt. Jellegzetessége a fehér, lyukak nélküli tészta. Állaga a bársonyos, tésztaszerű és a tömör, sűrűbb textúra között változik, amely a szájban elolvadva kellemes zamatot, valamint állagtól függően a zöld füvet és gyógynövényeket idéző, vagy markánsabb és karakteresebb, pörkölt mogyoróra és kecskesajtra emlékeztető utóízt hagy maga után.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Robiola di Roccaverano” sajt jellegzetes érzékszervi tulajdonságait a felhasznált nyerstej minősége határozza meg. A tej minősége az állatok által fogyasztott kiváló minőségű takarmánynak köszönhető.

A növényzet sajátos jellemzői, a különféle illatok és aromák átmennek a tejbe is, ezért a „Robiola di Roccaverano” sajt olyan illatú, amely minden más sajttól megkülönbözteti.

Pistone atya egy 1899. évi írásában leírja a roccaveranói parókia és a hozzá tartozó települések 960 és 1860 közötti történetét. A politikai jellegű történelmi adatok között gazdasági elemek is megtalálhatók, amelyek hangsúlyozzák a „Robiola” fontosságát, mint például azt a tényt, hogy Roccaverano településen évente öt vásárt is tartottak. Ilyen alkalmakkor exportra árusították a „kiváló Robiola sajtokat”; és valóban kifejezetten exportálásról van szó, mivel a Robiola már azokban az időkben nemcsak Olaszországban, hanem Franciaországban is ismert sajt volt. Következésképpen a „Robiola” sajtot már akkor sem tartották átlagos sajtnak, mivel az összes többi sajttól eltérő jellemzőkkel rendelkezett. A kézműves úton előállított robiola sajt üvegben, olajban, vagy a sajtot szalma közé helyezve akár 6 hónapig is eltartható.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés)

Az illetékes közigazgatási szerv a „Robiola di Roccaverano” OEM módosítására irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság Hivatalos Lapjának 2013. július 10-i, 160. számában történő közzétételével a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'Esame dell'UE” (Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

---

| 7.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/6

---

A BIZOTTSÁG 856/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 4.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Lammefjordsgulerod [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (2) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Dánia kérelmét, amely az 564/2002/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Lammefjordsgulerod” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Dánia kérelmét, amely az 564/2002/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Lammefjordsgulerod” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A kérelem a termékleírás módosítására, ezen belül a termék leírásának, a származás igazolásának, az előállítás módjának és egyéb információknak (az ellenőrzésekért felelős illetékes hatóság) a pontosítására irányul. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a termékleírás módosítására, ezen belül a termék leírásának, a származás igazolásának, az előállítás módjának és egyéb információknak (az ellenőrzésekért felelős illetékes hatóság) a pontosítására irányul.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Lammefjordsgulerod” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez tartozó termékleírás e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az egységes dokumentumnak a termékleírás főbb elemeit tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt szövege e rendelet II. mellékletében található.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Ferdinando NELLI FEROCI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 86., 2002.4.3., 7. o.

2

(3)  HL L 327., 1996.12.18., 11. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A „Lammefjordsgulerod” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásában az alábbi módosítások kerültek jóváhagyásra:

| a) | A termék leírása








  a következő szövegrész | : | „A lammefjordi sárgarépa kifejezetten sima és törékeny, és enyhén hajlamos a tisztítás utáni elszürkülésre. Szárazanyag- és cukortartalma aránylag magas. Ezenfelül karotintartalma is igen jelentős.” |
| --- | --- | --- | --- |
| helyesen | : | „A »Lammefjordsgulerod« kifejezetten sima és törékeny, és enyhén hajlamos a tisztítás utáni elszürkülésre. Víz- és cukortartalma aránylag magas. Ezenfelül karotintartalma is igen jelentős.
  A »Lammefjordsgulerod«-nak meg kell felelnie a sárgarépára vonatkozó ENSZ-EGB szabványban (FFV-10) meghatározott I. kategóriára alkalmazandó követelményeknek.” |

a)

A termék leírása

a következő szövegrész

:

„A lammefjordi sárgarépa kifejezetten sima és törékeny, és enyhén hajlamos a tisztítás utáni elszürkülésre. Szárazanyag- és cukortartalma aránylag magas. Ezenfelül karotintartalma is igen jelentős.”

helyesen

:

„A »Lammefjordsgulerod« kifejezetten sima és törékeny, és enyhén hajlamos a tisztítás utáni elszürkülésre. Víz- és cukortartalma aránylag magas. Ezenfelül karotintartalma is igen jelentős.

A »Lammefjordsgulerod«-nak meg kell felelnie a sárgarépára vonatkozó ENSZ-EGB szabványban (FFV-10) meghatározott I. kategóriára alkalmazandó követelményeknek.”

| b) | Földrajzi terület








  a következő szövegrész | : | „A lammefjordi sárgarépa a művelésre alkalmassá tett lammefjordi területről származik, amelyet földrajzilag a Ringkanal és az Audebo-gát határol. Lammefjord a dániai Sjaelland szigeten, Odsherrednél található. Svinning Vejle a lecsapolt Lammefjord része a fjord legbelső részén. A Lammefjord előtti területet elsősorban azért csapolták le, mert lápos és sekély volt. A Sidinge-fjord egyúttal az Isefjord lecsapolt területe is, amely Lammefjordtól északra fekszik. Klintsø a legészakabbra fekvő terület. Ez eredetileg fjord volt, de bejáratát természetes iszaplerakódás zárta el. A területet vízelvezető csatornák is körülveszik.
  A szóban forgó sárgarépák termesztésének egyik különleges körülménye az, hogy a termesztési táptalaj a Lammefjord területén található, művelésre alkalmassá tett tengerfenék iszaprétege (»Kapcsolat« rovat).
  A termesztés a szántóföldi zöldségek integrált termesztésének szabályai szerint történik, melyet a Termesztési Igazgatóság ellenőriz.” |
| --- | --- | --- | --- |
| helyesen | : | „A Lammefjord régió a dániai Sjælland szigeten található Odsherred területének alábbi négy lecsapolt zónájából áll:






  — | a művelésre alkalmassá tett lammefjordi terület, amelyet a Ringkanal és az Audebo-gát határol, |

b)

Földrajzi terület

Földrajzi terület

a következő szövegrész

:

„A lammefjordi sárgarépa a művelésre alkalmassá tett lammefjordi területről származik, amelyet földrajzilag a Ringkanal és az Audebo-gát határol. Lammefjord a dániai Sjaelland szigeten, Odsherrednél található. Svinning Vejle a lecsapolt Lammefjord része a fjord legbelső részén. A Lammefjord előtti területet elsősorban azért csapolták le, mert lápos és sekély volt. A Sidinge-fjord egyúttal az Isefjord lecsapolt területe is, amely Lammefjordtól északra fekszik. Klintsø a legészakabbra fekvő terület. Ez eredetileg fjord volt, de bejáratát természetes iszaplerakódás zárta el. A területet vízelvezető csatornák is körülveszik.

A szóban forgó sárgarépák termesztésének egyik különleges körülménye az, hogy a termesztési táptalaj a Lammefjord területén található, művelésre alkalmassá tett tengerfenék iszaprétege (»Kapcsolat« rovat).

A termesztés a szántóföldi zöldségek integrált termesztésének szabályai szerint történik, melyet a Termesztési Igazgatóság ellenőriz.”

helyesen

:

„A Lammefjord régió a dániai Sjælland szigeten található Odsherred területének alábbi négy lecsapolt zónájából áll:

—

a művelésre alkalmassá tett lammefjordi terület, amelyet a Ringkanal és az Audebo-gát határol,

| — | Svinninge Vejle, amelyet délen, nyugaton és északon a Ringkanal, keleten pedig a Svinninge és Hørve közötti vasútvonal határol, |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, amelyet délen, nyugaton és északon a Ringkanal, keleten pedig a Svinninge és Hørve közötti vasútvonal határol,

| — | a Sidinge-fjord, amelyet a Sidinge-gát és egy vízelvezető csatorna határol, |
| --- | --- |

—

a Sidinge-fjord, amelyet a Sidinge-gát és egy vízelvezető csatorna határol,

| — | Klintsø, amelyet vízelvezető csatornák vesznek körül.” |
| --- | --- |

—

Klintsø, amelyet vízelvezető csatornák vesznek körül.”

| c) | A származás igazolása








  a következő szövegrész | : | „A lammefjordi sárgarépát engedélyezett, helyi mosóüzemekben kell mosni és csomagolni. Az engedélyezett mosóüzemek által teljesítendő egyik feltétel, hogy napi szinten nyilvántartást kell vezetniük a termőhelyről való átvételről, és garantálják a lammefjordi sárgarépa egyértelmű fizikai elkülönítését az említett területeken kívüli, rendes homokos talajon termeszthető többi sárgarépától. A Termesztési Igazgatóság e tekintetben további IP-ellenőrzést végez.” |
| --- | --- | --- | --- |
| helyesen | : | „A »Lammefjordsgulerod«-ot engedélyezett, helyi mosóüzemekben kell tisztítani és csomagolni, ahol a származást igazoló okmányokat őrzik. Az engedélyezett mosóüzemek által teljesítendő egyik feltétel, hogy napi szinten nyilvántartást kell vezetniük a termőhelyről való átvételről, és garantálják a »Lammefjordsgulerod« egyértelmű fizikai elkülönítését az említett területeken kívüli, rendes homokos talajon termeszthető többi sárgarépától.” |

c)

A származás igazolása

A származás igazolása

a következő szövegrész

:

„A lammefjordi sárgarépát engedélyezett, helyi mosóüzemekben kell mosni és csomagolni. Az engedélyezett mosóüzemek által teljesítendő egyik feltétel, hogy napi szinten nyilvántartást kell vezetniük a termőhelyről való átvételről, és garantálják a lammefjordi sárgarépa egyértelmű fizikai elkülönítését az említett területeken kívüli, rendes homokos talajon termeszthető többi sárgarépától. A Termesztési Igazgatóság e tekintetben további IP-ellenőrzést végez.”

helyesen

:

„A »Lammefjordsgulerod«-ot engedélyezett, helyi mosóüzemekben kell tisztítani és csomagolni, ahol a származást igazoló okmányokat őrzik. Az engedélyezett mosóüzemek által teljesítendő egyik feltétel, hogy napi szinten nyilvántartást kell vezetniük a termőhelyről való átvételről, és garantálják a »Lammefjordsgulerod« egyértelmű fizikai elkülönítését az említett területeken kívüli, rendes homokos talajon termeszthető többi sárgarépától.”

| d) | Az előállítás módja








  a következő szövegrész | : | „A lammefjordi répa termesztése a szántóföldi zöldségek integrált termesztésének szabályai szerint történik (Dansk Miljogrønt), amely a hozamra és a minőségre egyaránt hangsúlyt fektet. A növény-egészségügy terén például a kémiai hatású növény-gyógyszerészeti készítményekkel szemben lehetőség szerint előnyben részesíti a technikai megoldásokat és a biológiai termékek alkalmazását.
  A termesztés meghatározó paraméterei a következők:






  — | technika |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Az előállítás módja

Az előállítás módja

a következő szövegrész

:

„A lammefjordi répa termesztése a szántóföldi zöldségek integrált termesztésének szabályai szerint történik (Dansk Miljogrønt), amely a hozamra és a minőségre egyaránt hangsúlyt fektet. A növény-egészségügy terén például a kémiai hatású növény-gyógyszerészeti készítményekkel szemben lehetőség szerint előnyben részesíti a technikai megoldásokat és a biológiai termékek alkalmazását.

A termesztés meghatározó paraméterei a következők:

—

technika

| — | trágyázás |
| --- | --- |

—

trágyázás

| — | öntözés |
| --- | --- |

—

öntözés

| — | növényvédelem (figyelmeztetés, valamint a kártevők és a gombák elleni küzdelem) |
| --- | --- |

—

növényvédelem (figyelmeztetés, valamint a kártevők és a gombák elleni küzdelem)

| — | betakarítás, raktározás és csomagolás |
| --- | --- |

—

betakarítás, raktározás és csomagolás

| — | igazgatás és képzés |
| --- | --- |

—

igazgatás és képzés

| — | tanácsadás, dokumentáció és ellenőrzés.” |
| --- | --- |

—

tanácsadás, dokumentáció és ellenőrzés.”

helyesen

:

„A »Lammefjordsgulerod« termesztésének a Global GAP (Global Partnership for Good Agricultural Practices – Globális partnerség a helyes mezőgazdasági gyakorlatért) szabványának megfelelően kell történnie, amely meghatározza a helyes mezőgazdasági gyakorlat kereteit. Az említett szabvány dokumentációs követelményeket tartalmaz a minőség- és környezetirányítás, a növényvédőszerek minimális alkalmazása, a nyomonkövethetőség, az élelmiszerbiztonság, valamint a munkakörnyezethez és az élelmiszer-higiéniához kapcsolódó kockázatok értékelése tekintetében. A lammefjordi régióban működő, csomagolással foglalkozó vállalkozások, amelyek a sárgarépát tisztítják, válogatják és csomagolják, szintén a Global GAP hatálya alá tartoznak.”

| e) | Ellenőrző szerv








  a következő szövegrész | : | „Név | : | Termesztési Igazgatóság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cím | : | Skovbrynet 18, DK-1250 København” |

e)

Ellenőrző szerv

Ellenőrző szerv

a következő szövegrész

:

„Név

:

Termesztési Igazgatóság

Cím

:

Skovbrynet 18, DK-1250 København”

helyesen

:

| „Név | : | AgroManagement v/Inge Bodil Jochumsen |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Kirketoften 5, 5610 Assens, tél. 51 24 49 89, web: agromanagement.dk”. |

„Név

:

AgroManagement v/Inge Bodil Jochumsen

Cím

:

Kirketoften 5, 5610 Assens, tél. 51 24 49 89, web: agromanagement.dk”.

| f) | Címkézés








  a következő szövegrész | : | „A Termesztési Igazgatóság által előírt rendelkezéseket be kell tartani, azaz:






  1) | a csomagolt kiszerelésű sárgarépák esetében minden nagykereskedelmi egység csomagolásán olvashatóan, letörölhetetlenül és kívülről is láthatóan fel kell tüntetni egy, az alábbi adatokat tartalmazó címkét:






  a) | azonosítás






  — | a csomagoló és/vagy forgalmazó: név és cím, illetve hivatalos hatóság által kiadott vagy elismert márkajelzés (»Lammefjordsgulerod«) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Címkézés

Címkézés

a következő szövegrész

:

„A Termesztési Igazgatóság által előírt rendelkezéseket be kell tartani, azaz:

1)

a csomagolt kiszerelésű sárgarépák esetében minden nagykereskedelmi egység csomagolásán olvashatóan, letörölhetetlenül és kívülről is láthatóan fel kell tüntetni egy, az alábbi adatokat tartalmazó címkét:

a)

azonosítás

—

a csomagoló és/vagy forgalmazó: név és cím, illetve hivatalos hatóság által kiadott vagy elismert márkajelzés (»Lammefjordsgulerod«)

| b) | a termék jellege:






  — | a fajta neve az »Extra« osztályba tartozó sárgarépák esetében, és az alábbi megjegyzések, ha a csomagolási egység tartalma kívülről nem látható:






  — | »csomózott sárgarépa« vagy »sárgarépa« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a termék jellege:

—

a fajta neve az »Extra« osztályba tartozó sárgarépák esetében, és az alábbi megjegyzések, ha a csomagolási egység tartalma kívülről nem látható:

—

»csomózott sárgarépa« vagy »sárgarépa«

| — | »korai sárgarépa« vagy »kései sárgarépa« |
| --- | --- |

—

»korai sárgarépa« vagy »kései sárgarépa«

| c) | a termék származása:






  — | Dánia |
| --- | --- | --- |

c)

a termék származása:

—

Dánia

| — | Lammefjord |
| --- | --- |

—

Lammefjord

| d) | forgalmazási információk






  — | kategória |
| --- | --- | --- |

d)

forgalmazási információk

—

kategória

| — | méret,






  — | a minimális vagy maximális átmérőben vagy súlyban kifejezve, méret szerinti válogatás esetén |
| --- | --- | --- |

—

méret,

—

a minimális vagy maximális átmérőben vagy súlyban kifejezve, méret szerinti válogatás esetén

| — | csomózott sárgarépa esetén a csomók száma |
| --- | --- |

—

csomózott sárgarépa esetén a csomók száma

| e) | hivatalos ellenőrző jelzés (nem kötelező); |
| --- | --- |

e)

hivatalos ellenőrző jelzés (nem kötelező);

| 2) | ömlesztve szállított (közvetlen berakodás szállítójárműbe vagy jármű rakterébe) sárgarépa esetén a fenti adatokat az áruhoz mellékelt kísérőokmányon vagy a járművön belül, jól látható helyen elhelyezett feliraton kell feltüntetni.” |
| --- | --- |

2)

ömlesztve szállított (közvetlen berakodás szállítójárműbe vagy jármű rakterébe) sárgarépa esetén a fenti adatokat az áruhoz mellékelt kísérőokmányon vagy a járművön belül, jól látható helyen elhelyezett feliraton kell feltüntetni.”

helyesen

:

„A csomagoláson fel kell tüntetni egy, a következő információkat tartalmazó címkét, függetlenül attól, hogy előcsomagolt vagy nyitott csomagolású áruról van szó:

| a) | a csomagoló neve és címe |
| --- | --- |

a)

a csomagoló neve és címe

| b) | a »Lammefjordens Grøntsagslaug« logója |
| --- | --- |

b)

a »Lammefjordens Grøntsagslaug« logója

| c) | kategória.” |
| --- | --- |

c)

kategória.”

---

II. MELLÉKLET

KONSZOLIDÁLT EGYSÉGES DOKUMENTUM

A Tanács 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (1)

„LAMMEFJORDSGULEROD”

EK-szám: DK-PGI-0205-01118 – 2013.6.4.

OFJ (X) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Lammefjordsgulerod”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Dánia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Lammefjordsgulerod” kifejezetten sima és törékeny, és enyhén hajlamos a tisztítás utáni elszürkülésre. Szárazanyag- és cukortartalma aránylag magas. Ezenfelül karotintartalma is igen jelentős.

A „Lammefjordsgulerod”-nak meg kell felelnie a sárgarépára vonatkozó ENSZ-EGB szabványban (FFV-10) meghatározott I. kategóriára alkalmazandó követelményeknek.

A „Lammefjordsgulerod” termesztésének a Global G.A.P. (Global Partnership for Good Agricultural Practices – Globális partnerség a helyes mezőgazdasági gyakorlatért) szabványának megfelelően kell történnie, amely meghatározza a helyes mezőgazdasági gyakorlat kereteit.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás valamennyi szakaszát a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A sárgarépák tisztítása és csomagolása kizárólag helyi mosóüzemekben történik.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

| a) | A csomagoló neve és címe. |
| --- | --- |

a)

A csomagoló neve és címe.

| b) | A „Lammefjordens Grøntsagslaug” logója. |
| --- | --- |

b)

A „Lammefjordens Grøntsagslaug” logója.

| c) | Kategória. |
| --- | --- |

c)

Kategória.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A Lammefjord régió a dániai Sjælland sziget Odsherred területének alábbi négy lecsapolt zónájából áll:

| — | a művelésre alkalmassá tett lammefjordi terület, amelyet földrajzilag a Ringkanal és az Audebo-gát határol, |
| --- | --- |

—

a művelésre alkalmassá tett lammefjordi terület, amelyet földrajzilag a Ringkanal és az Audebo-gát határol,

| — | Svinninge Vejle, amelyet délen, nyugaton és északon a Ringkanal, keleten pedig a Svinninge és Hørve közötti vasútvonal határol, |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, amelyet délen, nyugaton és északon a Ringkanal, keleten pedig a Svinninge és Hørve közötti vasútvonal határol,

| — | a Sidinge-fjord, amelyet a Sidinge-gát és egy vízelvezető csatorna határol, |
| --- | --- |

—

a Sidinge-fjord, amelyet a Sidinge-gát és egy vízelvezető csatorna határol,

| — | Klintsø, amelyet vízelvezető csatornák vesznek körül. |
| --- | --- |

—

Klintsø, amelyet vízelvezető csatornák vesznek körül.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A terméket a Lammefjord területén található, művelésre alkalmassá tett tengerfenék iszaprétegén termesztik. A lammefjordi régió első lecsapolt területe a Sidinge-fjord volt (a munka 1841-ben kezdődött). Ezt követően a Svinninge Vejlét csapolták le, és a legnagyobb terület, Lammefjord, művelésre alkalmassá tétele 1873-ban kezdődött meg. Klintsø volt az utolsó lecsapolt terület.

A talaj alsó rétegét agyag és márga, illetve agyag és homokot tartalmazó iszap képezi. A felső réteg több méter vastag, növényi és állati anyagokból képződött iszapréteg. Lammefjord nagy része gyakorlatilag kőmentes terület, a nagy mennyiségű kagyló- és osztrigahéj azonban természetes, magas kalciumtartalmat biztosít a talaj számára.

Lammefjord enyhe téllel, hűvös nyárral és egész évben egyenletes csapadékkal jellemzett éghajlata ideális a sárgarépa-termesztéshez.

5.2.   A termék sajátosságai

A Lammefjord térségből származó sárgarépa felülete kifejezetten sima, és tisztítás után, valamint a tárolás során is megőrzi színét. Színe azért marad meg, mert a talajt alkotó homok szemcséi lecsiszolódtak, így felületük lágyabb és lekerekítettebb, mint a többi, hasonló típusú homokos talaj esetében, ezért a sárgarépákon a betakarításkor nem képződnek repedések. A lammefjordi térségből származó sárgarépa ezért hűtőhelyiségekben tárolható, és az év bármely időszakában feldolgozható anélkül, hogy felülete elszíneződne.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Lammefjordsgulerod” sajátos minősége a korábbi fjordfenéken kialakult termesztési feltételeknek köszönhető. A különleges talajviszonyok lehetővé teszik a sárgarépa kíméletes kezelését, melynek köszönhetően az megőrizheti jellegzetes simaságát.

A „Lammefjordsgulerod” nevet Dánia egész területén ismerik.

A „Lammefjordsgulerod” az egyik oka annak, hogy a köztudatban Lammefjord neve összekapcsolódik a kiváló minőségű zöldségekkel és különösen a sárgarépával. A dán nagyenciklopédia (Den store danske Encyklopædi) a következőképpen jellemzi Lammefjordot: „A lecsapolt fjord fenekén képződött talaj rendkívül termékeny, amelyen gabonaféléket, magvakat és zöldségeket termesztenek. Lammefjord sárgarépájáról és burgonyájáról ismert. 1980-ig virághagymáiról és spárgájáról is nevezetes volt.”

A „Lammefjord” nevet gyakran említik a dán és a külföldi média híradásaiban, amelyek a dán éttermeknek a skandináv hozzávalókból készült fogásaikkal az utóbbi években elért sikereiről számolnak be.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/BGB-Lammefjordsgulerødder%20konsolideret.pdf

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendelet helyébe a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.) lépett.

---

| 7.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/12

---

A BIZOTTSÁG 857/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 94,3 |
| ZZ | 94,3 |
| 0805 50 10 | AR | 145,6 |
| CL | 186,3 |
| TR | 75,0 |
| UY | 145,3 |
| ZA | 114,6 |
| ZZ | 133,4 |
| 0806 10 10 | BR | 172,5 |
| CL | 187,7 |
| EG | 154,7 |
| MA | 170,9 |
| MX | 246,6 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 182,3 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 105,8 |
| CL | 98,9 |
| CN | 120,8 |
| NZ | 117,9 |
| US | 156,0 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 83,1 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 121,5 |
| ZZ | 115,0 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 367,5 |
| TR | 405,8 |
| US | 324,1 |
| ZZ | 355,4 |
| 0809 30 | MK | 58,0 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0809 40 05 | BA | 39,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 105,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

94,3

ZZ

94,3

0805 50 10

AR

145,6

CL

186,3

TR

75,0

UY

145,3

ZA

114,6

ZZ

133,4

0806 10 10

BR

172,5

CL

187,7

EG

154,7

MA

170,9

MX

246,6

TR

161,3

ZZ

182,3

0808 10 80

AR

142,3

BR

105,8

CL

98,9

CN

120,8

NZ

117,9

US

156,0

ZA

101,9

ZZ

120,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

83,1

TR

158,2

ZA

121,5

ZZ

115,0

0809 29 00

CA

324,1

CH

367,5

TR

405,8

US

324,1

ZZ

355,4

0809 30

MK

58,0

TR

138,8

ZZ

98,4

0809 40 05

BA

39,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

105,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

Helyesbítések

| 7.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 234/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 234/15

---

Helyesbítés a pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló, 2014. július 18-i 788/2014/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 214., 2014. július 19.
  )

A 788/2014/EU bizottsági rendelet helyesen:

A BIZOTTSÁG 788/2014/EU RENDELETE

(2014. július 18.)

pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 391/2009/EK rendelet 6. és 7. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az említett rendelet 2. cikkében meghatározott szervezetekre pénzbírságot, illetve időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki, illetve arra, hogy a biztonságot vagy a környezetet fenyegető potenciális veszélyek megszüntetésének egyértelmű céljából – a rendeletben megállapított kritériumok és kötelezettségek érvényesítése érdekében – visszavonja egy adott szervezet elismerését. |
| --- | --- |

(1)

A 391/2009/EK rendelet 6. és 7. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az említett rendelet 2. cikkében meghatározott szervezetekre pénzbírságot, illetve időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki, illetve arra, hogy a biztonságot vagy a környezetet fenyegető potenciális veszélyek megszüntetésének egyértelmű céljából – a rendeletben megállapított kritériumok és kötelezettségek érvényesítése érdekében – visszavonja egy adott szervezet elismerését.

| (2) | Az átláthatóság érdekében indokolt a 391/2009/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban rögzíteni – és ilyen módon a szervezetek előzetes tudomására hozni – a döntéshozatali folyamat részletes szabályait, valamint a Bizottság által a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kiszámításához használt módszert, beleértve azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Bizottság megítéli az esetek súlyosságát, valamint a biztonság vagy a környezetvédelem veszélyeztetésének mértékét. |
| --- | --- |

(2)

Az átláthatóság érdekében indokolt a 391/2009/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban rögzíteni – és ilyen módon a szervezetek előzetes tudomására hozni – a döntéshozatali folyamat részletes szabályait, valamint a Bizottság által a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kiszámításához használt módszert, beleértve azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Bizottság megítéli az esetek súlyosságát, valamint a biztonság vagy a környezetvédelem veszélyeztetésének mértékét.

| (3) | A pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság bevezetésével a Bizottság olyan kiegészítő eszköz birtokába került, amelynek révén az Ügynökség által kibocsátott bizonyítvány visszavonásánál árnyaltabb, rugalmasabb és fokozatosabb választ adhat a 391/2009-EK rendeletben foglalt szabályok megsértésére egy elismert szervezetet által. |
| --- | --- |

(3)

A pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság bevezetésével a Bizottság olyan kiegészítő eszköz birtokába került, amelynek révén az Ügynökség által kibocsátott bizonyítvány visszavonásánál árnyaltabb, rugalmasabb és fokozatosabb választ adhat a 391/2009-EK rendeletben foglalt szabályok megsértésére egy elismert szervezetet által.

| (4) | Az időszakos kényszerítő bírságok kiszabásának azt a célt kell hatékonyan szolgálnia, hogy a 391/2009/EK rendeletben meghatározott kötelezettségek és követelmények megsértése minden esetben azonnal és megfelelő módon orvoslásra kerüljön. Ezért a 391/2009-EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy amennyiben egy elismert szervezet nem tette meg a Bizottság által előírt megelőző vagy javító intézkedéseket, ésszerű idő elteltével időszakos kényszerítő bírságot alkalmazzon mindaddig, amíg az elismert szervezet nem teszi meg az előírt intézkedéseket. Ha az ügy körülményeinek fényében szükséges, az időszakos kényszerítő bírság naponta esedékes összege fokozatosan emelhető, hogy tükrözze az előírt intézkedések sürgősségét. |
| --- | --- |

(4)

Az időszakos kényszerítő bírságok kiszabásának azt a célt kell hatékonyan szolgálnia, hogy a 391/2009/EK rendeletben meghatározott kötelezettségek és követelmények megsértése minden esetben azonnal és megfelelő módon orvoslásra kerüljön. Ezért a 391/2009-EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy amennyiben egy elismert szervezet nem tette meg a Bizottság által előírt megelőző vagy javító intézkedéseket, ésszerű idő elteltével időszakos kényszerítő bírságot alkalmazzon mindaddig, amíg az elismert szervezet nem teszi meg az előírt intézkedéseket. Ha az ügy körülményeinek fényében szükséges, az időszakos kényszerítő bírság naponta esedékes összege fokozatosan emelhető, hogy tükrözze az előírt intézkedések sürgősségét.

| (5) | Noha az elismert szervezetek között méretüket tekintve jelentős eltérések vannak, a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok összegének az elismert szervezet által realizált üzleti forgalom százalékában, de a 391/2009/EK rendelet szerint meghatározott maximumok figyelembevételével történő meghatározása lehetővé teszi, hogy a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kellő visszatartó erővel bírjanak, ugyanakkor arányosak legyenek az eset súlyosságával és az érintett szervezett gazdasági kapacitásával. |
| --- | --- |

(5)

Noha az elismert szervezetek között méretüket tekintve jelentős eltérések vannak, a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok összegének az elismert szervezet által realizált üzleti forgalom százalékában, de a 391/2009/EK rendelet szerint meghatározott maximumok figyelembevételével történő meghatározása lehetővé teszi, hogy a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kellő visszatartó erővel bírjanak, ugyanakkor arányosak legyenek az eset súlyosságával és az érintett szervezett gazdasági kapacitásával.

| (6) | Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében egyértelműen meg kell határozni, hogy a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok maximális együttes összegére milyen korlátok vonatkoznak, figyelembe véve az ezek alkalmazására vonatkozó különböző körülményeket. Ugyanezen okokból meg kell határozni az egyes elismert szervezetek által a 391/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozóan a megelőző három üzleti évben realizált üzleti forgalom kiszámításának módját. |
| --- | --- |

(6)

Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében egyértelműen meg kell határozni, hogy a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok maximális együttes összegére milyen korlátok vonatkoznak, figyelembe véve az ezek alkalmazására vonatkozó különböző körülményeket. Ugyanezen okokból meg kell határozni az egyes elismert szervezetek által a 391/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozóan a megelőző három üzleti évben realizált üzleti forgalom kiszámításának módját.

| (7) | Egy adott szervezet elismerésének a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételek alapján történő visszavonására vonatkozó határozat meghozatalakor figyelembe kell venni az elismert szervezetek tevékenységeinek és általános működésének ellenőrzésére irányuló átfogó célkitűzéssel kapcsolatos összes szempontot, ezen belül a szóban forgó rendelet ismételt vagy súlyos megsértéséért korábban kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok hatékonyságát is. |
| --- | --- |

(7)

Egy adott szervezet elismerésének a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételek alapján történő visszavonására vonatkozó határozat meghozatalakor figyelembe kell venni az elismert szervezetek tevékenységeinek és általános működésének ellenőrzésére irányuló átfogó célkitűzéssel kapcsolatos összes szempontot, ezen belül a szóban forgó rendelet ismételt vagy súlyos megsértéséért korábban kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok hatékonyságát is.

| (8) | Külön eljárást kell meghatározni, amelynek alapján a Bizottság – saját kezdeményezésére, illetve egy vagy több tagállam kérésére –, a 391/2009/EK rendelettel összhangban, az elismert szervezetek értékelésére, valamint a pénzbírságnak és kényszerítő bírságnak az e rendelet szerinti kapcsolódó eljárásokkal történő kiszabására vonatkozó bizottsági jogkörök alapján visszavonhatja egy szervezet elismerését. |
| --- | --- |

(8)

Külön eljárást kell meghatározni, amelynek alapján a Bizottság – saját kezdeményezésére, illetve egy vagy több tagállam kérésére –, a 391/2009/EK rendelettel összhangban, az elismert szervezetek értékelésére, valamint a pénzbírságnak és kényszerítő bírságnak az e rendelet szerinti kapcsolódó eljárásokkal történő kiszabására vonatkozó bizottsági jogkörök alapján visszavonhatja egy szervezet elismerését.

| (9) | Fontos, hogy a pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására, vagy egy adott szervezet elismerésének visszavonására vonatkozó, e rendelet szerinti határozat kizárólag olyan indokokon alapuljon, amelyekkel kapcsolatban az érintett elismert szervezetnek lehetősége volt észrevételeit közölni. |
| --- | --- |

(9)

Fontos, hogy a pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására, vagy egy adott szervezet elismerésének visszavonására vonatkozó, e rendelet szerinti határozat kizárólag olyan indokokon alapuljon, amelyekkel kapcsolatban az érintett elismert szervezetnek lehetősége volt észrevételeit közölni.

| (10) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapjogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket, különösen a védelemhez való jog és a bizalmas adatkezelés elve, valamint a kétszeres büntetés tilalmának elve tekintetében, összhangban az általános jogelvekkel és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapjogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket, különösen a védelemhez való jog és a bizalmas adatkezelés elve, valamint a kétszeres büntetés tilalmának elve tekintetében, összhangban az általános jogelvekkel és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával.

| (11) | A pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok e rendelettel összhangban történő kiszabásáról hozott határozatok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 299. cikke alapján végrehajthatók, és ellenük az Európai Unió Bírósága előtt jogorvoslatnak van helye. |
| --- | --- |

(11)

A pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok e rendelettel összhangban történő kiszabásáról hozott határozatok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 299. cikke alapján végrehajthatók, és ellenük az Európai Unió Bírósága előtt jogorvoslatnak van helye.

| (12) | Az eljárás lefolytatásának méltányossága és jogbiztonsága érdekében meg kell határozni a Bizottság által az eljárás folyamán megszabott határidők és a Bizottságra a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság kiszabása és végrehajtása tekintetében alkalmazandó elévülési idők számításának részletes szabályait, figyelembe véve a 391/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontját is. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás lefolytatásának méltányossága és jogbiztonsága érdekében meg kell határozni a Bizottság által az eljárás folyamán megszabott határidők és a Bizottságra a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság kiszabása és végrehajtása tekintetében alkalmazandó elévülési idők számításának részletes szabályait, figyelembe véve a 391/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontját is.

| (13) | E rendelet végrehajtásához az érintett tagállamok, a Bizottság és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség hatékony együttműködése szükséges. E célból az e rendeletben előírt eljárásokban tisztázni kell az érintett felek jogait és kötelezettségeit a 391/2009/EK rendelet 6. és 7. cikke szerinti vizsgálati, döntéshozatali és nyomonkövetési folyamatok hatékony végrehajtásának biztosításához. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet végrehajtásához az érintett tagállamok, a Bizottság és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség hatékony együttműködése szükséges. E célból az e rendeletben előírt eljárásokban tisztázni kell az érintett felek jogait és kötelezettségeit a 391/2009/EK rendelet 6. és 7. cikke szerinti vizsgálati, döntéshozatali és nyomonkövetési folyamatok hatékony végrehajtásának biztosításához.

| (14) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet részletes szabályokat határoz meg a 391/2009/EK rendelet 6. és 7. cikkének Bizottság általi végrehajtására vonatkozóan.

A rendelet rögzíti a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság összegének megállapítására szolgáló kritériumokat, valamint a pénzbírság és időszakos kényszerítő bírság kiszabásakor, illetve az elismert szervezetek elismerésének bizottsági kezdeményezés vagy tagállami kérés nyomán való visszavonásakor követendő döntéshozatali eljárásokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 391/2009/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

E rendelet alkalmazásában továbbá:

»érintett tagállam«: bármely tagállam, amely a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban, a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés érdekében egy elismert szervezetet bízott meg a lobogója alatt közlekedő hajók felügyeletével, vizsgálatával és tanúsításával, beleértve az ezen szervezet elismerése iránti kérelmet a 391/2009/EK rendelet 3. cikkével összhangban a Bizottsághoz benyújtó tagállamot is.

II. FEJEZET

BÍRSÁGOK ÉS IDŐSZAKOS KÉNYSZERÍTŐ BÍRSÁGOK

3. cikk

A jogsértés megállapítása

(1)   A Bizottság 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti jogsértést állapít meg:

| a) | ha egy elismert szervezet súlyosan vagy ismételten elmulasztja a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében előírt minimumkövetelményeknek vagy a 391/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése, 9., 10., valamint 11. cikke szerinti kötelezettségeinek való megfelelést, ami az elismert szervezet struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal; |
| --- | --- |

a)

ha egy elismert szervezet súlyosan vagy ismételten elmulasztja a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében előírt minimumkövetelményeknek vagy a 391/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése, 9., 10., valamint 11. cikke szerinti kötelezettségeinek való megfelelést, ami az elismert szervezet struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal;

| b) | ha egy elismert szervezet romló teljesítménye a 2009/491/EK (4) bizottsági határozat figyelembevételével az elismert szervezet struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal; |
| --- | --- |

b)

ha egy elismert szervezet romló teljesítménye a 2009/491/EK (4) bizottsági határozat figyelembevételével az elismert szervezet struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal;

| c) | ha egy elismert szervezet a Bizottság által végzett értékelés során szándékosan helytelen, hiányos vagy félrevezető információt bocsátott a Bizottság rendelkezésére, vagy más módon akadályozta az értékelést. |
| --- | --- |

c)

ha egy elismert szervezet a Bizottság által végzett értékelés során szándékosan helytelen, hiányos vagy félrevezető információt bocsátott a Bizottság rendelkezésére, vagy más módon akadályozta az értékelést.

(2)   Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos valamennyi jogsértési eljárásban a bizonyítás a Bizottságot terheli.

4. cikk

A pénzbírság kiszámítása

(1)   Minden egyes, a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján megállapított jogsértés vonatkozásában először megállapításra kerül a pénzbírság alapösszege, amely az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 0,6 %-ának felel meg.

(2)   Az egyes jogsértésekhez kapcsolódó egyes pénzbírságok konkrét összege úgy kerül kiszámításra, hogy az (1) bekezdésben említett alapösszeget – a jogsértés súlyossága és hatása, különösen pedig a biztonság vagy a környezetvédelem veszélyeztetésének mértéke alapján – az (5) bekezdéssel összhangban növelik, vagy a (6) bekezdéssel összhangban csökkentik.

(3)   Az egyes pénzbírságok maximális összege nem haladhatja meg az elismert szervezet teljes átlagos üzleti forgalmának 1,8 %-át.

(4)   Abban az esetben, ha egy elismert szervezet egy cselekménye vagy mulasztása két vagy annál több, a 391/2009/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított jogsértést eredményez, a pénzbírság teljes összege az egyes jogsértésekre vonatkozóan kiszámított pénzbírságok legmagasabbika.

(5)   Az elismert szervezetre egy határozatban kiszabható pénzbírság teljes összege az e cikk (1)–(4) bekezdésének alkalmazásával kapott egyenkénti pénzbírságok összegének felel meg, a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti, az e rendelet 8. cikkében is említett felső határ sérelme nélkül.

5. cikk

A jogsértés súlyosságának megállapítása

Az egyes jogsértések súlyosságának megállapításakor a Bizottság figyelembe veszi az összes súlyosbító és enyhítő körülményt és különösen:

| a) | azt, hogy a szervezet gondatlanságból vagy szándékosan követte-e el a jogsértést; |
| --- | --- |

a)

azt, hogy a szervezet gondatlanságból vagy szándékosan követte-e el a jogsértést;

| b) | az elismert szervezetek jogsértést eredményező cselekményeinek vagy mulasztásainak számát; |
| --- | --- |

b)

az elismert szervezetek jogsértést eredményező cselekményeinek vagy mulasztásainak számát;

| c) | azt, hogy a jogsértés csupán egyes helyszíneken, illetve földrajzi területeken fordult-e elő, vagy a szervezeten belül mindenütt; |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a jogsértés csupán egyes helyszíneken, illetve földrajzi területeken fordult-e elő, vagy a szervezeten belül mindenütt;

| d) | az elismert szervezetek jogsértést eredményező cselekményeinek vagy mulasztásainak ismétlődését; |
| --- | --- |

d)

az elismert szervezetek jogsértést eredményező cselekményeinek vagy mulasztásainak ismétlődését;

| e) | a jogsértés időtartamát; |
| --- | --- |

e)

a jogsértés időtartamát;

| f) | azt, ha az elismert szervezetek által kiállított bizonyítványokban és megfelelőséget igazoló dokumentumokban a hajók tényleges állapota nem a valóságnak megfelelően kerül feltüntetésre, vagy az említett dokumentumokban téves vagy félrevezető információk szerepelnek; |
| --- | --- |

f)

azt, ha az elismert szervezetek által kiállított bizonyítványokban és megfelelőséget igazoló dokumentumokban a hajók tényleges állapota nem a valóságnak megfelelően kerül feltüntetésre, vagy az említett dokumentumokban téves vagy félrevezető információk szerepelnek;

| g) | az ugyanazon elismert szervezetre korábban kiszabott szankciókat, beleértve a pénzbírságokat is; |
| --- | --- |

g)

az ugyanazon elismert szervezetre korábban kiszabott szankciókat, beleértve a pénzbírságokat is;

| h) | azt, hogy a jogsértés elismert szervezetek között létrejött olyan megállapodás vagy összehangolt magatartás eredménye-e, amely a 391/2009/EK rendeletben előírt kritériumok vagy kötelezettségek megsértésére irányul, vagy azt eredményezi; |
| --- | --- |

h)

azt, hogy a jogsértés elismert szervezetek között létrejött olyan megállapodás vagy összehangolt magatartás eredménye-e, amely a 391/2009/EK rendeletben előírt kritériumok vagy kötelezettségek megsértésére irányul, vagy azt eredményezi;

| i) | az elismert szervezet által a releváns cselekmények vagy mulasztások felderítése, valamint a jogsértés Bizottság általi megállapítása folyamán tanúsított gondosság és együttműködés mértékét. |
| --- | --- |

i)

az elismert szervezet által a releváns cselekmények vagy mulasztások felderítése, valamint a jogsértés Bizottság általi megállapítása folyamán tanúsított gondosság és együttműködés mértékét.

6. cikk

A jogsértés következményeinek értékelése

Az egyes jogsértések következményeinek és különösen a biztonságot és a környezetvédelmet érintő veszélyeztetés mértékének értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi az összes súlyosbító és enyhítő körülményt, különösen az alábbiakat:

| a) | a szervezet által tanúsított flottát ténylegesen vagy potenciálisan érintő azon hiányosságok jellege és mértéke, amelyeket az adott szervezet a jogsértésből kifolyólag nem tárt fel vagy esetleg nem képes feltárni, vagy amelyek azonnali javítását nem kérte vagy esetleg nem tudja kérni, figyelembe véve különösen a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv X. mellékletében (5) meghatározott hajóvisszatartási kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

a szervezet által tanúsított flottát ténylegesen vagy potenciálisan érintő azon hiányosságok jellege és mértéke, amelyeket az adott szervezet a jogsértésből kifolyólag nem tárt fel vagy esetleg nem képes feltárni, vagy amelyek azonnali javítását nem kérte vagy esetleg nem tudja kérni, figyelembe véve különösen a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv X. mellékletében (5) meghatározott hajóvisszatartási kritériumokat;

| b) | a szervezet által tanúsított flottának a probléma által ténylegesen vagy potenciálisan érintett része; |
| --- | --- |

b)

a szervezet által tanúsított flottának a probléma által ténylegesen vagy potenciálisan érintett része;

| c) | minden egyéb olyan körülmény, amely jól azonosítható kockázatot jelent: ilyen például a ténylegesen vagy potenciálisan érintett hajók típusa. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb olyan körülmény, amely jól azonosítható kockázatot jelent: ilyen például a ténylegesen vagy potenciálisan érintett hajók típusa.

7. cikk

Időszakos kényszerítő bírság

(1)   A Bizottság annak érdekében, hogy egy szervezet biztosan megtegye azokat a megelőző és javító intézkedéseket, amelyeket az elismert szervezet értékelése során a Bizottság előírt, az érintett szervezetre – a 3. cikkel összhangban kiszabott pénzbírságok sérelme nélkül – a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti időszakos kényszerítő bírságot szabhat ki.

(2)   A 3. cikk alapján kiszabott pénzbírságról szóló határozatban a Bizottság arról is rendelkezhet, hogy amennyiben az elismert szervezet nem tesz javító intézkedéseket vagy indokolatlanul késlelteti a jogsértés megszüntetését, akkor arra az időre is kiszabható rá időszakos kényszerítő bírság.

(3)   Az időszakos kényszerítő bírság kiszabásáról szóló határozatban a Bizottság rögzíti, hogy az elismert szervezetnek milyen határidőre kell végrehajtania az előírt intézkedést.

(4)   Az időszakos kényszerítő bírság fizetése a (3) bekezdéssel összhangban megállapított határidő lejártát követő naptól esedékes egészen addig a napig, amikor az elismert szervezet végrehajtja a megfelelő javító intézkedést, feltéve, hogy a javító intézkedést a Bizottság kielégítőnek találja.

(5)   Az egyes jogsértések tekintetében kiszabott időszakos kényszerítő bírságok alapösszege minden egyes napra az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban kiszámolt teljes átlagos üzleti forgalom 0,0033 %-ának felel meg. Az egyes jogsértések tekintetében kiszabott időszakos kényszerítő bírságok kiszámításánál e rendelet 5. és 6. cikkének fényében módosítani kell az alapösszeget a jogsértés súlyosságának megfelelően, figyelembe véve a biztonság vagy a környezetvédelem veszélyeztetésének mértékét.

(6)   A Bizottság, az eset körülményeitől és különösen az érintett elismert szervezet által végrehajtandó javító intézkedés sürgősségétől függően úgy határozhat, hogy az alábbi felső határokig emeli fel az időszakos kényszerítő bírság naponta esedékes összegét:

| a) | ha az elismert szervezet több mint 120 nappal túllépi a (3) bekezdéssel összhangban megállapított határidőt, akkor a határidő lejártától számított százhuszonegyedik naptól kezdődően a háromszázadik napig minden napra az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 0,005 %-áig; |
| --- | --- |

a)

ha az elismert szervezet több mint 120 nappal túllépi a (3) bekezdéssel összhangban megállapított határidőt, akkor a határidő lejártától számított százhuszonegyedik naptól kezdődően a háromszázadik napig minden napra az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 0,005 %-áig;

| b) | ha az elismert szervezet több mint 300 nappal túllépi a (3) bekezdéssel összhangban megállapított határidőt, akkor a határidő lejártától számított háromszázegyedik naptól kezdődően minden napra az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 0,01 %-áig. |
| --- | --- |

b)

ha az elismert szervezet több mint 300 nappal túllépi a (3) bekezdéssel összhangban megállapított határidőt, akkor a határidő lejártától számított háromszázegyedik naptól kezdődően minden napra az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 0,01 %-áig.

(7)   Az e cikk alapján – önmagában vagy a pénzbírságon felül – kiszabott időszakos kényszerítő bírság teljes összege nem haladhatja meg a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti, az e rendelet 8. cikkében is említett felső határt.

8. cikk

A pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok maximális együttes összegének meghatározása

Az elismert szervezetekre kiszabott pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti maximális együttes összegét a következőképpen kell meghatározni:

| a) | az elismert szervezetre a 4. cikkel összhangban egy üzleti évben kiszabott pénzbírságok együttes összege – figyelembe véve a pénzbírság kiszabásáról szóló határozat hatálybalépésének napját, illetve amennyiben ugyanazon szervezetre vonatkozóan több határozat is pénzbírság kiszabásáról rendelkezik, az első ilyen határozat hatálybalépésének napját –, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át; |
| --- | --- |

a)

az elismert szervezetre a 4. cikkel összhangban egy üzleti évben kiszabott pénzbírságok együttes összege – figyelembe véve a pénzbírság kiszabásáról szóló határozat hatálybalépésének napját, illetve amennyiben ugyanazon szervezetre vonatkozóan több határozat is pénzbírság kiszabásáról rendelkezik, az első ilyen határozat hatálybalépésének napját –, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át;

| b) | az elismert szervezetre a 4. cikkel összhangban egy üzleti évben kiszabott pénzbírságok együttes, az (1) bekezdés szerint meghatározott összege, valamint az ugyanazon határozatokban megállapított, a 7. cikk (2) bekezdése szerinti időszakos kényszerítő bírságok azon időszakra kiszabott összege, ameddig az elismert szervezet végre nem hajtja a megfelelő javító intézkedést, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban kiszámolt teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át. A 21. cikk sérelme nélkül a Bizottság által behajtott időszakos kényszerítő bírságok összege nem haladhatja meg az 5 %-os felső határt. |
| --- | --- |

b)

az elismert szervezetre a 4. cikkel összhangban egy üzleti évben kiszabott pénzbírságok együttes, az (1) bekezdés szerint meghatározott összege, valamint az ugyanazon határozatokban megállapított, a 7. cikk (2) bekezdése szerinti időszakos kényszerítő bírságok azon időszakra kiszabott összege, ameddig az elismert szervezet végre nem hajtja a megfelelő javító intézkedést, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban kiszámolt teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át. A 21. cikk sérelme nélkül a Bizottság által behajtott időszakos kényszerítő bírságok összege nem haladhatja meg az 5 %-os felső határt.

| c) | az elismert szervezetre a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott időszakos kényszerítő bírságok azon időszakra vonatkozó összege, ameddig az elismert szervezet végre nem hajtja a megfelelő megelőző vagy javító intézkedést, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át. A 21. cikk sérelme nélkül a Bizottság által behajtott időszakos kényszerítő bírságok összege nem haladhatja meg az 5 %-os felső határt. |
| --- | --- |

c)

az elismert szervezetre a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott időszakos kényszerítő bírságok azon időszakra vonatkozó összege, ameddig az elismert szervezet végre nem hajtja a megfelelő megelőző vagy javító intézkedést, nem haladhatja meg az elismert szervezet által realizált, a 9. cikkel összhangban meghatározott teljes átlagos üzleti forgalom 5 %-át. A 21. cikk sérelme nélkül a Bizottság által behajtott időszakos kényszerítő bírságok összege nem haladhatja meg az 5 %-os felső határt.

9. cikk

Az üzleti forgalom kiszámítása

(1)   E rendelet alkalmazásában az adott elismert szervezet által realizált teljes átlagos üzleti forgalom az elismerést birtokló anyavállalat és az adott év végén az elismerés hatálya alá tartozó összes jogalany által a bizottsági határozat időpontját megelőző három üzleti évben realizált együttes üzleti forgalom összegének egyharmada.

(2)   Igazolt konszolidált beszámolót készítő üzletcsoportok esetében az (1) bekezdésben említett üzleti forgalom az anyavállalat és az üzletcsoporthoz tartozó, az adott üzleti év végén az elismerés hatálya alá tartozó összes jogalany tekintetében a szóban forgó jogalanyok konszolidált bevételének felel meg.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásakor csak a 391/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeket kell figyelembe venni.

III. FEJEZET

AZ ELISMERÉS VISSZAVONÁSA

10. cikk

Az elismerés visszavonása

(1)   A Bizottság a 391/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a)–e) pontjában említett esetekben – saját kezdeményezésére vagy tagállami kérés nyomán – úgy határozhat, hogy visszavonja egy adott szervezet elismerését.

(2)   Annak megállapítására, hogy a 391/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint egy ismételt és súlyos mulasztás elfogadhatatlan mértékű veszélyt jelent-e a biztonságra vagy a környezetre, az alábbi tényezőket kell mérlegelni:

| a) | a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett információk és körülmények, különösen az e rendelet 5. és 6. cikkében említett körülmények tükrében; |
| --- | --- |

a)

a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett információk és körülmények, különösen az e rendelet 5. és 6. cikkében említett körülmények tükrében;

| b) | a 2009/491/EK bizottsági határozatban meghatározott kritériumok és – adott esetben – felső korlátok. |
| --- | --- |

b)

a 2009/491/EK bizottsági határozatban meghatározott kritériumok és – adott esetben – felső korlátok.

(3)   Amennyiben az elismert szervezetre kiszabott pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok összege eléri a 391/2009/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott felső korlátot, és az elismert szervezet nem hajtott végre megfelelő javító intézkedést, a Bizottság úgy tekintheti, hogy a kiszabott intézkedések nem érték el céljukat, azaz nem sikerült megszüntetni a biztonságot vagy a környezetet fenyegető potenciális veszélyeket.

11. cikk

Az elismerés tagállami kérésre való visszavonása

(1)   A tagállamok írásban kérhetik a Bizottságtól, hogy a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban vonja vissza egy adott szervezet elismerését.

(2)   A kérelmező tagállamnak részletesen meg kell indokolnia a kérést, utalva – az esettől függően – a 391/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kritériumokra és (2) bekezdésében felsorolt körülményekre, valamint az e rendelet 10. cikkének (2) és (3) bekezdésében felsorolt körülményekre.

(3)   A kérelmező tagállamnak el kell juttatnia a Bizottság részére a kérelmet alátámasztó összes írásos bizonyítékot, megfelelően rendezve és számozva.

(4)   A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételéről írásos visszaigazolást küld.

(5)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy határozata meghozatalához további információkra, pontosításra vagy bizonyítékokra van szüksége, erről értesíti a kérelmező tagállamot, és felkéri, hogy meghatározott időn belül, ami nem lehet rövidebb, mint négy hét, egészítse ki a kérelmet. A tagállam által benyújtott kérelem csak az összes szükséges információ beadása után tekinthető teljesnek.

(6)   A teljes kérelem kézhezvételétől számított egy éven belül a Bizottság – amennyiben a kérelmet megalapozottnak ítéli – a 12. cikkel összhangban kifogásközlést intéz az érintett szervezethez, és abban közli a szervezettel, hogy e rendelettel összhangban vissza kívánja vonni az elismerését. Ebben az esetben a Bizottság a kérelmező tagállamot az e rendelet IV. cikke szerint érintettnek minősülő tagállamként kezeli, és az ott meghatározott jogokat biztosítja számára.

Ha az említett határidőn belül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam kérelme nem megalapozott, erről értesíti a tagállamot, közli döntése indokait és felkéri a tagállamot, hogy meghatározott időn belül, ami nem lehet rövidebb, mint három hónap, nyújtsa be észrevételeit. Ezen észrevételek kézhezvételétől számított hat hónapon belül a Bizottság vagy megerősíti, hogy a kérelem nem megalapozott, vagy az első albekezdéssel összhangban kifogásközlést intéz az érintett szervezethez.

(7)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam kérelme nem megalapozott, vagy az (5) bekezdésben említett határidő letelte után sem teljes, a Bizottság úgy dönthet, hogy a kérelmet és az ahhoz csatolt bizonyítékokat – részben vagy egészben – az elismert szervezet tekintetében a 391/2009/EK rendelet 8. cikkével összhangban indított értékelés során figyelembe veszi.

(8)   A Bizottság évente jelentést tesz a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottságnak (COSS) a tagállamoktól érkezett visszavonási kérelmekről, és a Bizottság által kezdeményezett, folyamatban lévő visszavonási eljárásokról.

IV. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Kifogásközlés

(1)   Ha a Bizottság úgy véli, jogos indoka van arra, hogy egy érintett szervezetre a 391/2009/EK rendelet 6. cikke szerint bírságot, illetve időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki, vagy ugyanezen rendelet 7. cikkével összhangban visszavonja egy adott szervezet elismerését, kifogásközlést címez a szervezethez, és erről értesíti az érintett tagállamokat.

(2)   A kifogásközlésnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | az elismert szervezet által elkövetett cselekmények vagy mulasztások részletes leírása, ideértve azokat a releváns tényeket és a 391/2009/EK rendelet azon rendelkezéseit, amelyeket a Bizottság megítélése szerint az elismert szervezet megsértett; |
| --- | --- |

a)

az elismert szervezet által elkövetett cselekmények vagy mulasztások részletes leírása, ideértve azokat a releváns tényeket és a 391/2009/EK rendelet azon rendelkezéseit, amelyeket a Bizottság megítélése szerint az elismert szervezet megsértett;

| b) | azon bizonyítékok megnevezése, amelyeken a vonatkozó megállapítások alapulnak, ezen belül vizsgálati jelentésekre, értékelési jelentésekre vagy bármilyen egyéb olyan dokumentumra való utalás, amelyet a Bizottság vagy az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – a Bizottság nevében eljárva – az érintett szervezetnek korábban eljuttatott. |
| --- | --- |

b)

azon bizonyítékok megnevezése, amelyeken a vonatkozó megállapítások alapulnak, ezen belül vizsgálati jelentésekre, értékelési jelentésekre vagy bármilyen egyéb olyan dokumentumra való utalás, amelyet a Bizottság vagy az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – a Bizottság nevében eljárva – az érintett szervezetnek korábban eljuttatott.

| c) | értesítés arról, hogy a Bizottság a 391/2009/EK rendelet 6. vagy 7. cikkével összhangban pénzbírságot, illetve időszakos kényszerítő bírságot szabhat ki, illetve visszavonhatja a szervezet elismerését. |
| --- | --- |

c)

értesítés arról, hogy a Bizottság a 391/2009/EK rendelet 6. vagy 7. cikkével összhangban pénzbírságot, illetve időszakos kényszerítő bírságot szabhat ki, illetve visszavonhatja a szervezet elismerését.

(3)   A kifogásközlésről való értesítésben a Bizottság felkéri az elismert szervezetet és az érintett tagállamokat, hogy meghatározott időn belül, ami nem lehet rövidebb, mint a kifogásközlés kézhezvételétől számított hat hét, nyújtsanak be írásos észrevételeket. E rendelet 24. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az említett határidő lejárta után beérkezett észrevételeket a Bizottság nem köteles figyelembe venni.

(4)   A kifogásközlésről szóló értesítés nem függeszti fel az érintett szervezetről folyó értékelést. A pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására, vagy az elismerés visszavonására vonatkozó, e rendelet szerinti határozat meghozatala előtt a Bizottság úgy dönthet, hogy további ellenőrzéseket végez a szervezet irodáiban és telephelyein, a szervezet által tanúsított hajókat tekint meg vagy írásban felszólítja az elismert szervezetet, hogy nyújtson be további információkat arról, hogyan teljesíti a 391/2009/EK rendelet értelmében rá vonatkozó kritériumokat és követelményeket.

(5)   A pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására, vagy az elismerés visszavonására vonatkozó, e rendelet szerinti határozat meghozatala előtt a Bizottság bármikor módosíthatja az érintett elismert szervezetről készített értékelését. Amennyiben – új tények feltárása, új jogsértés megállapítása vagy egy jogsértés súlyosságával vagy a biztonságra és a környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos új körülmények felmerülése esetén – az új értékelés különbözik attól az értékeléstől, amely alapján a kifogásközlés készült, a Bizottság új kifogásközlést címez a szervezethez.

13. cikk

Adatszolgáltatási felszólítás

A 12. cikk alkalmazásában a tények tisztázása végett a Bizottság írásban felszólíthatja az elismert szervezetet, hogy meghatározott időn belül, ami semmi esetre sem lehet rövidebb 4 hétnél, adjon szóbeli vagy írásbeli magyarázatot, vagy bocsásson rendelkezésre adatokat, illetve dokumentumokat. Ebben az esetben a Bizottság az elismert szervezetet tájékoztatja a felszólítás teljesítésének elmulasztása, az adatszolgáltatás indokolatlan késedelme, illetőleg szándékosan téves, hiányos vagy félrevezető adatszolgáltatás esetén kiszabható időszakos kényszerítő bírságról vagy pénzbírságról.

14. cikk

Meghallgatás

(1)   Azon elismert szervezet számára, amelyhez kifogásközlést címzett, a Bizottság – a szervezet kérésére – lehetőséget biztosít arra, hogy érveit meghallgatás keretében szóban kifejtse.

(2)   A bizottság meghívja a meghallgatásra az érintett tagállamok illetékes hatóságait, ezenkívül saját kezdeményezésére vagy az érintett tagállam kérésére meghívhat a jogsértéssel kapcsolatban jogos érdekkel rendelkező egyéb személyeket is. A Bizottság igénybe veheti az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség segítségét.

(3)   A meghallgatásra meghívott természetes vagy jogi személyek megjelenhetnek személyesen, vagy képviselhetik őket jogi vagy felhatalmazott képviselőjük. A tagállamok képviseletében a tagállamok tisztviselői járnak el.

(4)   A meghallgatás nem nyilvános. A személyeket külön-külön, vagy a részvételre felkért egyéb személyek jelenlétében lehet meghallgatni, tekintettel az elismert szervezet és egyéb személyek üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdekeire.

(5)   Minden meghallgatott személy nyilatkozatáról felvétel készül. A meghallgatásról készült felvételt kérésre a meghallgatáson megjelent személyek és az érintett tagállamok rendelkezésére bocsátják.

15. cikk

Időszakos kényszerítő bírság együttműködés hiánya miatt

(1)   Amennyiben egy elismert szervezet nem teszi meg a Bizottság által előírt megelőző vagy javító intézkedéseket vagy indokolatlanul késlelteti ilyen intézkedések megtételét, és a Bizottság e mulasztás okán a 7. cikk (1) bekezdése szerint időszakos kényszerítő bírság kiszabásáról szóló határozatot kíván elfogadni, erről előzőleg írásban értesíti az elismert szervezetet.

(2)   A Bizottság által az (1) bekezdéssel összhangban tett értesítésben konkrétan meg kell jelölni azt a megelőző és javító intézkedést, amelyet az elismert szervezet nem hajtott végre, az ennek alátámasztására szolgáló bizonyítékokat, valamint tájékoztatni kell az érintett szervezetet arról, hogy a Bizottság milyen időszakos kényszerítő bírság kiszabását mérlegeli.

(3)   A Bizottság megjelöli azt a határidőt, amelyen belül az elismert szervezet benyújthatja írásbeli észrevételeit a Bizottsághoz. Az említett határidőn túl beérkezett írásbeli észrevételeket a Bizottság nem köteles figyelembe venni.

16. cikk

Iratbetekintés

(1)   Azon elismert szervezet kérésére, amelyhez kifogásközlést címzett, a Bizottság hozzáférést biztosít a feltételezett jogsértéssel kapcsolatban általa összegyűjtött dokumentumokat és egyéb bizonyítékokat tartalmazó ügyirathoz.

(2)   A Bizottság meghatározza, hogy az elismert szervezet mikor tekinthet be az ügyiratba, és gondoskodik a szükséges gyakorlati feltételekről; a betekintés kizárólag elektronikus úton történhet.

(3)   A Bizottság kérésre az elismert szervezet rendelkezésére bocsájtja az ügyirat részét képező dokumentumok listáját.

(4)   Az érintett elismert szervezetnek jogában áll betekinteni az ügyirat részét képező dokumentumokba és információkba. A betekintés biztosításakor a Bizottság kellő mértékben figyelembe veszi az általa és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség által kiadott dokumentumokban szereplő üzleti titkokat, bizalmas információkat, illetve azt, hogy belső dokumentumról van-e szó.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazásában többek között az alábbiak minősülhetnek a Bizottság és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség belső dokumentumainak:

| a) | a Bizottság, a bizottsági szolgálatok és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség belső egyeztetéseihez kapcsolódó dokumentumok, illetve azok részei, és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség által a Bizottságnak címzett vélemények és ajánlások; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság, a bizottsági szolgálatok és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség belső egyeztetéseihez kapcsolódó dokumentumok, illetve azok részei, és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség által a Bizottságnak címzett vélemények és ajánlások;

| b) | a Bizottság és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, illetve a Bizottság és a tagállamok közötti levelezés részét képező dokumentumok, illetve azok részei. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, illetve a Bizottság és a tagállamok közötti levelezés részét képező dokumentumok, illetve azok részei.

17. cikk

Jogi képviselet

Az elismert szervezet az e rendelet alapján indított eljárás valamennyi szakaszában jogosult jogi képviseletre.

18. cikk

Bizalmas kezelés, szakmai titoktartás és a hallgatáshoz való jog

(1)   Az e rendelet alapján indított eljárások során tiszteletben kell tartani a bizalmas kezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó elveket.

(2)   A Bizottság, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az érintett tagállam hatóságai, valamint tisztviselői, alkalmazottai és a felügyeletük alatt dolgozó más személyek nem hozhatják nyilvánosságra az e rendeletben foglaltak alapján általuk megszerzett vagy továbbított információkat, illetve a bizalmas kezelési és a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat.

(3)   Minden olyan elismert szervezetnek vagy más személynek, aki e rendelet alapján információkat vagy észrevételeket nyújt be, egyértelműen meg kell jelölnie – indoklás kíséretében – a bizalmasnak tekintett anyagokat, és a Bizottság által kijelölt határidőn belül rendelkezésre kell bocsátania egy különálló, bizalmasnak nem minősülő változatot is.

(4)   A Bizottság arra is felkérheti az elismert szervezeteket és más érdekelt feleket, hogy jelöljék meg a Bizottság jelentéseinek, kifogásközléseinek vagy határozatainak azon részeit, amelyek véleményük szerint üzleti titkot tartalmaznak.

(5)   A (3) és (4) bekezdés szerinti megjelölés hiányában a Bizottság vélelmezheti, hogy az érintett dokumentumok vagy észrevételek nem tartalmaznak bizalmas információt.

(6)   A 391/2009/EK rendelet 9. cikkének sérelme nélkül az elismert szervezetnek jogában áll hallgatni azokban a helyzetekben, amikor olyan választ kényszerülne adni, amely részéről annak beismerését jelenthetné, hogy jogsértés áll fenn.

19. cikk

Határozat

(1)   A pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására, vagy egy adott szervezet elismerésének visszavonására vonatkozó, e rendelet szerinti határozat kizárólag olyan indokokon alapulhat, amelyekkel kapcsolatban az érintett elismert szervezetnek lehetősége volt észrevételeit előterjeszteni.

(2)   A pénzbírság, illetőleg időszakos kényszerítő bírság kiszabására vonatkozó határozat meghozatalakor és a megfelelő összeg megállapításakor szem előtt kell tartani az eredményesség, az arányosság és a visszatartó erő elvét.

(3)   Az e rendelet szerinti intézkedések meghozatalakor és a releváns cselekmények vagy mulasztások súlyosságáról, valamint ezeknek a biztonságra és a környezetre gyakorolt hatásokról való döntéskor a Bizottság figyelembe veszi az érintett elismert szervezettel szemben ugyanazon tényállás alapján tagállami szinten már meghozott intézkedéseket, különösen akkor, ha a szervezettel szemben korábban már folyt bírósági vagy közigazgatási eljárás.

(4)   Egy elismert szervezet által elkövetett olyan cselekmény vagy mulasztás tekintetében, amely alapján e rendelettel összhangban intézkedésekre került sor, további intézkedések nem hozhatók. A szóban forgó cselekményeket vagy mulasztásokat azonban figyelembe lehet venni az e rendelet szerinti későbbi intézkedések meghozatalakor, az esetek ismételt előfordulásának értékelése céljából.

(5)   Az időszakos kényszerítő bírság kiszabására vonatkozó határozatokat, valamint a pénzbírság és időszakos kényszerítő bírság kiszabására vonatkozó határozatokat a Bizottság a 391/2009/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint alkalmazandó eljárással összhangban fogadja el.

(6)   Egy adott szervezet elismerésének visszavonására vonatkozó határozatokat a Bizottság a 391/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint alkalmazandó eljárással összhangban fogadja el.

20. cikk

Jogorvoslat, értesítés és közzététel

(1)   A Bizottság tájékoztatja az elismert szervezetet a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről.

(2)   A Bizottság tájékoztatás céljából eljuttatja határozatát az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek és a tagállamoknak.

(3)   Indokolt esetben, különösen a biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos szempontok alapján a Bizottság a határozatot nyilvánosságra hozhatja. Határozata részleteinek közzétételekor vagy a tagállamok tájékoztatásakor a Bizottság figyelembe veszi az elismert szervezet és más személyek jogos érdekeit.

21. cikk

A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok behajtása

A Bizottság a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok behajtása érdekében beszedési utalványt állít ki, és az érintett elismert szervezet részére terhelési értesítést bocsát ki, összhangban a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 78–80. és 83. cikkében (6) és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 80–92. cikkében (7) foglaltakkal.

22. cikk

A pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kiszabására vonatkozó elévülési idők

(1)   A Bizottságnak attól az időponttól számítva öt évig van joga arra, hogy egy elismert szervezetre e rendelet szerint pénzbírságot és/vagy időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki, amikor az elismert szervezet az e rendelet 3. cikkével összhangban megállapított jogsértést eredményező cselekményt vagy mulasztást elkövette. Jogsértést eredményező folyamatos vagy ismétlődő cselekmények vagy mulasztások esetében azonban az elévülési idő a cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napjától kezdődik.

A Bizottságnak attól az időponttól számítva három évig van joga arra, hogy egy elismert szervezetre e rendelet 15. cikkével összhangban időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki, amikor az elismert szervezet elkövette azt a cselekményt vagy mulasztást, amelynek kapcsán a Bizottság megfelelő megelőző és javító intézkedések végrehajtását kérte.

(2)   A Bizottságnak vagy az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek bármely olyan intézkedése, amelyre az elismert szervezet által elkövetett cselekmény vagy mulasztás vizsgálata vagy a jogsértési eljárás céljából kerül sor, megszakítja az (1) bekezdés szerinti elévülési időt. Az elévülés azon a napon szakad meg, amikor az elismert szervezet értesítést kap a Bizottság vagy az Ügynökség intézkedéséről.

(3)   Az elévülés megszakadása után az elévülés idő újrakezdődik. Az elévülés ideje azonban nem haladhatja meg az eredeti elévülési idő kétszeresét, kivéve akkor, ha az elévülés a (4) bekezdés alapján szakad meg.

(4)   Az időszakos kényszerítő bírság kiszabására vonatkozó elévülés mindaddig nyugszik, amíg a Bizottság határozatával kapcsolatban az Európai Unió Bírósága előtt eljárás van folyamatban.

23. cikk

A pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok beszedésére vonatkozó elévülési idők

(1)   A pénzbírságok és/vagy időszakos kényszerítő bírságok beszedésére vonatkozó eljárás megkezdéséhez való jog a 19. cikk alapján hozott határozat jogerőre emelkedésétől számított egy év alatt évül el.

(2)   Az (1) bekezdésben említett elévülési időt megszakítja a Bizottságnak vagy a Bizottság megkeresésére eljáró tagállamnak bármely olyan cselekménye, amelynek célja a pénzbírság és/vagy időszakos kényszerítő bírság megfizettetése.

(3)   Az elévülés megszakadása után az elévülés idő újrakezdődik.

(4)   Az (1) és (2) bekezdésben említett elévülési idő nyugszik:

| a) | a fizetési haladék tartama alatt; |
| --- | --- |

a)

a fizetési haladék tartama alatt;

| b) | mindaddig, amíg a fizetés végrehajtása az Európai Unió Bíróságának határozata alapján fel van függesztve. |
| --- | --- |

b)

mindaddig, amíg a fizetés végrehajtása az Európai Unió Bíróságának határozata alapján fel van függesztve.

24. cikk

A határidők alkalmazása

(1)   Az ebben a rendeletben megállapított határidők a Bizottság által küldött értesítés kézhezvételétől vagy személyes kézbesítésétől számítandók.

(2)   A Bizottságnak szóló értesítések esetében úgy kell tekinteni, hogy a kapcsolódó határidőt akkor tartották be, ha az adott értesítést a vonatkozó határidő lejárta előtt ajánlott küldemény formájában postára adták.

(3)   A Bizottság a határidőket a tisztességes eljáráshoz való jog, és az e rendelet szerinti döntéshozatali eljárások sajátos körülményeinek figyelembevételével szabja meg.

(4)   A határidők az eredeti határidő lejárta előtt benyújtott, indoklással ellátott kérelem alapján adott esetben meghosszabbíthatók.

25. cikk

A tagállami illetékes hatóságokkal való együttműködés

A tagállami illetékes hatóságok által a Bizottság kérésére benyújtott információkat a Bizottság kizárólag az alábbi célokra használja fel:

| a) | az elismert szervezetek elismerése és ellenőrzése tekintetében a 391/2009/EK rendelet értelmében ráruházott feladatok végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

az elismert szervezetek elismerése és ellenőrzése tekintetében a 391/2009/EK rendelet értelmében ráruházott feladatok végrehajtása;

| b) | bizonyítékként való felhasználás az e rendelet szerinti döntéshozatalban, e rendelet 16. és 18. cikkének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

bizonyítékként való felhasználás az e rendelet szerinti döntéshozatalban, e rendelet 16. és 18. cikkének sérelme nélkül.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

Alkalmazás

A 391/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt bekövetkezett események tekintetében nem kerülhet sor az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazására.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

1

(2)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

3

(4)  HL L 162., 2009.6.25., 6. o.

4

(5)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

5

(6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

6

(7)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

7

---